iso4217:EUR xbrli:shares iso4217:EUR xbrli:shares 549300A2F46GR0UOM390 2024-01-01 2024-12-31 549300A2F46GR0UOM390 2025-01-01 2025-12-31 549300A2F46GR0UOM390 2024-12-31 549300A2F46GR0UOM390 2025-12-31 549300A2F46GR0UOM390 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-12-31 ifrs-full:CapitalReserveMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfRemeasurementsOfDefinedBenefitPlansMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-12-31 ebc:IncomeTax 549300A2F46GR0UOM390 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-12-31 ebc:AdditionalEquityInstrumentsMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:CapitalReserveMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfRemeasurementsOfDefinedBenefitPlansMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-01-01 2025-12-31 ebc:IncomeTax 549300A2F46GR0UOM390 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-01-01 2025-12-31 ebc:AdditionalEquityInstrumentsMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-12-31 ifrs-full:CapitalReserveMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfRemeasurementsOfDefinedBenefitPlansMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-12-31 ebc:IncomeTax 549300A2F46GR0UOM390 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-12-31 ebc:AdditionalEquityInstrumentsMember 549300A2F46GR0UOM390 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300A2F46GR0UOM390 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300A2F46GR0UOM390 2023-12-31 ifrs-full:CapitalReserveMember 549300A2F46GR0UOM390 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300A2F46GR0UOM390 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 549300A2F46GR0UOM390 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300A2F46GR0UOM390 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfRemeasurementsOfDefinedBenefitPlansMember 549300A2F46GR0UOM390 2023-12-31 ebc:IncomeTax 549300A2F46GR0UOM390 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300A2F46GR0UOM390 2023-12-31 ebc:AdditionalEquityInstrumentsMember 549300A2F46GR0UOM390 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300A2F46GR0UOM390 2023-12-31 549300A2F46GR0UOM390 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:CapitalReserveMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfGainsAndLossesOnFinancialAssetsMeasuredAtFairValueThroughOtherComprehensiveIncomeMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfRemeasurementsOfDefinedBenefitPlansMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-01-01 2024-12-31 ebc:IncomeTax 549300A2F46GR0UOM390 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-01-01 2024-12-31 ebc:AdditionalEquityInstrumentsMember 549300A2F46GR0UOM390 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember
2
Sadržaj

Uvod . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 4
Izvještaj poslovodstva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 5
Izvješće predsjednika Uprave . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 6
Uprava . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 8
Poslovni rezultat Erste&Steiermärkische Bank d.d. i povezanih društava u 2025. godini . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 10
Izvještaj o primjeni kodeksa korporativnog upravljanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 31
Izvještaj o održivosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 42
Financijski izvještaji za godinu koja završava 31. prosinca 2025. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 179
Odgovornost za financijske izvještaje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 180
Izvještaj o računu dobiti i gubitka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 193
Izvještaj o ostaloj sveobuhvatnoj dobiti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 194
Izvještaj o financijskom položaju . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 195
Izvještaj o promjenama kapitala . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 197
Izvještaj o novčanom toku . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 199
Bilješke uz financijske izvještaje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 200
Opći podaci . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 200
Značajne informacije o računovodstvenim politikama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 202
USPJEŠNOST / POVRAT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 205
1.Izvještavanje poslovnih segmenata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 205
2.Neto kamatni prihod . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 209
3.Neto prihod od naknada i provizija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 210
4.Prihod od dividende . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 211
5.Neto rezultat i rezultat fer vrednovanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 211
6.Dobici/gubici od financijske imovine i obveza koji se mjere po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, neto . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 212
7.Prihodi od najma iz ulaganja u nekretnine i ostalih operativnih najmova . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 212
8.Opći administrativni troškovi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 212
9.Ostali dobici/gubici od prestanka priznavanja financijskih instrumenata koji se ne mjere po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 214
10.Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 214
11.Ostali operativni rezultat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 216
12.Porez na dobit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 217
Financijski instrumenti – Materijalne informacije o računovodstvenoj politici . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 220
Financijski instrumenti koji se mjere po amortiziranom trošku (AC) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 227
13.Novac i novčana sredstva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 227
14.Financijska imovina po amortiziranom trošku . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 228
15.Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 231
16.Financijske obveze koje se mjere po amortiziranom trošku . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 232
Financijski instrumenti po fer vrijednosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 235
Financijski instrumenti koji se mjere po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 235
17.Derivativi koji se drže radi trgovanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 236
18.Ostala imovina koja se drži radi trgovanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 237
19.Financijska imovina koja nije namijenjena trgovanju, a mjeri se po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 237
Financijska imovina čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 238
20.Financijska imovina čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit – vlasnički instrumenti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 239
21.Financijska imovina čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit – dužnički instrumenti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 239
Financijski instrumenti – ostale objave . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 241
22.Fer vrijednost imovine i obveza . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 241
23.Prijeboj financijskih instrumenata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 252
24.Prijenosi financijske imovine – repo transakcije i posudba vrijednosnih papira . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 254
25.Financijska imovina založena kao kolateral . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 256
26.Vrijednosni papiri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 256

3

Upravljanje rizicima . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 257
27.Upravljanje rizicima . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 257
28.Pregled i praćenje kreditnog rizika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 265
29.Izloženost kreditnom riziku . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 268
30.Neprihodujuća izloženost kreditnom riziku i rezervacije za kreditne rizike . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 277
31.Mjerenje očekivanog kreditnog gubitka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 278
32.Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 280
33.Scenariji korišteni u informacijama o budućim kretanjima i utjecajima krize . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 291
34.Reprogrami, refinanciranje i restrukturiranje (eng. forbearance) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 301
35.Kolaterali . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 303
36.Tržišni rizici . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 306
37.Rizik likvidnosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 309
38.Operativni rizik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 314
Dugotrajna imovina i ostala ulaganja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 315
39.Nekretnine, oprema i ulaganja u nekretnine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 316
40.Nematerijalna imovina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 319
41.Ostala imovina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 322
Najmovi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 324
42.Grupa kao najmodavac . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 324
43.Grupa kao najmoprimac . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 326
Razgraničenja, rezerviranja, potencijalne obveze, pravni postupci . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 328
44.Ostale obveze . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 328
45.Rezerviranja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 328
46.Potencijalne obveze . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 332
Instrumenti kapitala, kapital i rezerve . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 333
47.Ukupni kapital . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 333
Obuhvat konsolidacije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 334
48.Ulaganja u ovisna društva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 335
49.Ulaganja u pridružena društva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 337
Ostale objave . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 338
50.Transakcije s povezanim stranama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 338
51.Plaćanja temeljena na dionicama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 341
52.Naknade za reviziju i porezno savjetovanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 342
53.Imovina namijenjena za prodaju i obveze povezane s imovinom namijenjenom za prodaju . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 342
54.Analiza preostalih dospijeća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 344
55.Događaji nakon datuma bilance . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 346
56.Izvještavanje po državama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 346
Regulatorni kapital i kapitalni zahtjevi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 347
57.Regulatorni kapital i kapitalni zahtjevi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 347
Obrasci prema lokalnim zahtjevima . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 351
Usporedba između financijskih izvještaja prema MSFI i propisanih obrazaca za godinu koja završava 31.prosinca 2025 . . . . . . . . . . . . . . | 363

4
Uvod
Ovaj Godišnji izvještaj, izdan dioničarima Erste&Steiermärkische Bank d.d., obuhvaća izvješće predsjednika Uprave, poslovni
rezultat Erste&SteiermärkischeBank d.d. sa svojim ovisnim društvima, Izvještaj o održivosti, izvještaj o primjeni kodeksa
korporativnog upravljanja, revidirane godišnje financijske izvještaje zajedno s izvješćem neovisnog revizora i propisanim obrascima
za Hrvatsku narodnu banku (HNB). Revidirani financijski izvještaji prikazani su za Grupu i Banku.
HRVATSKA I ENGLESKA VERZIJA
Ovaj dokument obuhvaća Godišnji izvještaj Erste&Steiermärkische Bank d.d. za godinu koja završava 31. prosinca 2025. i objavljen
je na hrvatskom jeziku. Ovo izvješće također se objavljuje na engleskom jeziku.
PRAVNI STATUS
Godišnji financijski izvještaji pripremljeni su u skladu s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI) koje je
objavio Međunarodni odbor za računovodstvene standarde (IASB) i usvojila EU.
KRATICE
U ovom Godišnjem izvještaju, Erste&Steiermärkische Bank d.d. se spominje kao Banka, Erste banka ili EBC i
Erste&Steiermärkische Bank d.d. zajedno sa svojim ovisnim društvima i pridruženim društvima zajednički se nazivaju Grupa, EBC
Grupa ili ESB Grupa.
U ovom Godišnjem izvještaju, krajnje matično društvo Grupe, Erste Group Bank AG naziva se Erste Grupa.
Godišnji izvještaj za godinu koja završava 31. prosinca 2025. godine objavljeno je u formatima PDF i ESEF. Nadalje, PDF verzija
izvještaja je neslužbeni format, a izvještaj u službenom formatu dostupno je u jedinstvenom europskom elektroničkom formatu
(ESEF).
OSTALO
Ako nije drugačije navedeno, iznosi u ovom Godišnjem izvještaju iskazani su u milijunima eura („EUR”). Postoci prikazani u
Godišnjem izvještaju izračunati su na temelju apsolutnih iznosa. Sukladno tome, mogu se pojaviti manja odstupanja zbog
zaokruživanja te ovisno o tome jesu li izračuni provedeni na temelju punih iznosa ili iznosa iskazanih u milijunima.
Izvještaj poslovodstva
6
Izvješće predsjednika Uprave
Općenito govoreći, nastavili smo sa stabilnim i rastućim operativnim trendovima koji su rezultirali ostvarivanjem pozitivnih
financijskih rezultata Banke i lokalne Grupe u 2025. Zabilježili smo rast kredita u oba segmenta, građanstvu i gospodarstvu,
depoziti klijenata također su bilježili stabilne stope rasta, dok je korištenje naših digitalnih kanala nastavilo bilježiti čvrst uzlazni
trend. Vrlo snažna kapitalna pozicija i visoka razina likvidnosti omogućavaju nam ne samo da adekvatno podržavamo svoje
klijente, nastavimo s našim digitalnim inovacijama i dodatno ojačamo našu poziciju na lokalnom tržištu, već i da pružimo dodatni
poticaj rastu i razvoju cjelokupnog hrvatskog gospodarstva. Činjenica da pripadamo snažnoj matičnoj grupi s regijom srednje i
istočne Europe kao svojim osnovnim tržištem, fokus našeg poslovanja se stavlja na učinkovitost, inovacije i težnju ka izvrsnosti.
Naš je cilj poticati i promicati prosperitet svih naših zaposlenika, klijenata i hrvatskog društva u cjelini.
Ostvarena dva velika strateška cilja
Prošle smo godine implementirali nekoliko inicijativa u različitim područjima kako bismo dodatno poboljšali našu operativnu
učinkovitost i efikasnost. Osim stalnih napora na daljnjoj digitalizaciji naših proizvoda i usluga, kao i automatizaciji naših internih
procesa, postigli smo dva važna strateška cilja povezana s našim budućim poslovnim modelom. Nakon što je u listopadu 2024.
uspješno integriran segment izdavanja kartica iz Erste Card Cluba („ECC“) u banku, u srpnju 2025. potpisan je ugovor o prodaji
segmenta prihvata kartičnog plaćanja ECC-a Global Paymentsu s.r.o („GP“), dok je transakcija finalizirana u siječnju 2026. godine.
Shodno tome, intenzivirat ćemo suradnju s GP-jem, što će doprinijeti podizanju kvalitete poslovanja u dijelu prihvata kartica,
zadržavanju i rastu razine zadovoljstva klijenata, kako trgovaca tako i korisnika kreditnih kartica, te razvoju platnih mogućnosti i
inovativnih funkcionalnosti. S druge strane, naš interni start-up KEKS Pay postao je zasebna tvrtka, trenutačno u stopostotnom
vlasništvu banke. Cilj je omogućiti novoj tvrtki više prostora za samostalan razvoj, inovacije i strateške inicijative, uključujući
planirano širenje na nova tržišta.
Klijenti u središtu naših aktivnosti
Nakon inicijalnog početka u trećem tromjesečju 2024., projekt dizajniranja našeg budućeg operativnog modela temeljenog na
agilnoj strukturi i principima nastavljen je maksimalnim tempom tijekom 2025. S ciljem omogućavanja iduće razine korisničkog
iskustva, povećanja učinkovitosti isporuke proizvoda, smanjenja birokracije i prepoznavanja daljnjih potencijala rasta, proizvodni i
ne-proizvodni tribeovi kao kros-funkcionalni timovi sastavljeni od poslovnih i IT stručnjaka, rade zajedno. Svaki tribe odgovoran je
za end-to-end životni ciklus proizvoda i upravljanje potražnjom, što također doprinosi bližem, bržem i klijentima orijentiranom
pristupu na tržištu. Naš je cilj omogućiti učinkovitiju i na vrijednostima usmjerenu organizaciju, koja će osigurati dugoročan i
održiv nastavak već potvrđenih uspješnih operacija banke i njezine lokalne grupe na hrvatskom bankarskom tržištu, dok uspješno i
učinkovito korisničko putovanje stavljamo na vrh naših strateških stupova.
Hrvatski bankarski sustav kao regionalna konkurentska prednost
U izazovnom lokalnom okruženju obilježenom pojačanim državnim i regulatornim uplitanjem u tržišne mehanizme, adekvatna
investicijska i pravna sigurnost, kao i jasna i jednostavna regulacija, i dalje ostaju glavni prioritet za sve uključene dionike. S jakim,
vrlo dobro kapitaliziranim i visoko likvidnim bankarskim sustavom koji predstavlja značajnu konkurentsku prednost, položaj
Hrvatske kao regionalnog financijskog središta i općeg gospodarskog lidera regije i dalje ostaje cilj koji ne bi trebao biti izgubljen iz
vida.
7
Izvješće predsjednika Uprave
(nastavak)
Nagrade kao potvrda stabilnog, dugoročnog i održivog poslovnog modela
Ponosan sam na činjenicu da je naša banka prošle godine primila nekoliko prestižnih nagrada. Drugu godinu zaredom, Hrvatska
gospodarska komora („HGK“) nagradila nas je za izvanredna postignuća u primjeni ESG praksi u kategoriji financijskih institucija.
Nagrada se dodjeljuje tvrtkama na temelju opsežnog nacionalnog ESG rejtinga HGK-a. Osim toga, također drugu godinu zaredom,
dobili smo nagradu Hrvatskog poslovnog savjeta za održivi razvoj u kategoriji Održivo korporativno upravljanje. I na kraju, ali ne i
najmanje važno, naš tim privatnog bankarstva primio je nagradu prestižnog časopisa Global Finance za najbolje privatno
bankarstvo u Hrvatskoj.
Christoph Schoefboeck,
predsjednik Uprave
8
Uprava

| CHRISTOPH SCHOEFBOECK, predsjednik Uprave Nadležan za: Sektor ljudskih potencijala, Sektor marketinga, Ured korporativnih komunikacija, Sektor za strategiju i upravljanje projektima, Sektor unutarnje revizije, Ured Uprave, Sektor malih i srednjih klijenata, Sektor velikih klijenata, Sektor razvoja poslovanja za poslovne klijente i Sektor financijskih tržišta.
| KATARINA KRALJEVIĆ, članica Uprave Nadležna za: Sektor građanstva, Sektor razvoja poslovanja za privatne klijente i Sektor digitalnog bankarenja.
| HANNES FROTZBACHER, član Uprave Nadležan za: Sektor strateškog upravljanja rizicima, Sektor upravljanja kreditnim rizikom, Sektor upravljanja nefinancijskim rizicima i Sektor pravnih poslova.
| KREŠIMIR BARIĆ, član Uprave Nadležan za: Sektor računovodstva i kontrolinga, Sektor upravljanja aktivom i pasivom, Sektor za ekonomska istraživanja, Ured za poreze Grupe i Ured za upravljanje podacima.
| MARTIN HORNIG, član Uprave Nadležan za: Sektor podrške bankovnom poslovanju, IT Sektor i Sektor korporativne sigurnosti.

10
Poslovni rezultat
Erste&Steiermärkische Bank d.d. i
povezanih društava u 2025. godini
I.Poslovanje s građanstvom
KREDITNO I DEPOZITNO POSLOVANJE GRAĐANSTVA
Ukupan portfelj bruto kredita stanovništvu na dan 31. prosinca 2025. iznosio je 4,57 milijardi EUR, što predstavlja povećanje od
0,53 milijuna EUR u odnosu na prethodnu godinu. Tržišni udio kredita stanovništvu, prema podacima Hrvatske narodne banke, na
dan 31. prosinaca 2025. iznosio je 16,28% što predstavlja povećanje od 5 baznih poena u odnosu na 31. prosinca 2024. godine.
Portfelj depozita stanovništva bilježi rast u 2025. godini, unatoč utjecaju ponude konkurentnih investicijskih proizvoda na tržištu
(državne obveznice i trezorski zapisi za građane, itd.). Depoziti građanstva su na dan 31. prosinca 2025. iznos ili 6,77 milijardi EUR
što predstavlja povećanje od 0,55 milijuna EUR u odnosu na prethodnu godinu. Tržišni udio depozita stanovništva na dan 31.
prosinac 2025. iznosio je 15,34% što predstavlja povećanje od 28 baznih poena u odnosu na 31. prosinca 2024. godine.
FOKUS NA KLIJENTE U 2025. GODINI
I u 2025. godini, Erste banka je stavila poseban naglasak na održavanje vrhunske kvalitete usluge i zadovoljstva klijenata, što su
ključne strateške smjernice poslovanja. Osim toga, Banka je usmjerila svoje aktivnosti na jačanje tržišne pozicije u kreditnom i
depozitnom poslovanju te na daljnji razvoj proizvoda i usluga, s posebnim fokusom na digitalizaciju i automatizaciju, što je
dodatno pridonijelo poboljšanju kvalitete usluge za više od 1,1 milijun klijenata fizičkih osoba.
Zbog promjena u ponašanju i navikama klijenata, razvoja novih tehnologija i regulatornog okvira, postoji stalna potreba za
prilagodbom postojećeg poslovnog modela i uloge različitih distributivnih i komunikacijskih kanala. Klijenti sve više koriste
digitalne usluge i samouslužne uređaje za obavljanje transakcija i rješavanje jednostavnijih zahtjeva, dok poslovnice postaju centri
za savjetovanje i rješavanje složenijih zahtjeva klijenata. U skladu s tim, tijekom godine su nastavljene aktivnosti na transformaciji
poslovnica, koje osim novog vizualnog identiteta, uključuju i novi način rada usmjeren na savjetodavnu ulogu zaposlenika i
pružanje jedinstvenog korisničkog iskustva klijentima. Ujedno je otvorena i treća bezgotovinska poslovnica potpuno posvećena
savjetovanju, a ukupan broj poslovnica na kraju 2025. godine bio je 108.
11
I.Poslovanje s građanstvom (nastavak)
Nakon pilot projekta provedenog tijekom 2024. godine, u 2025. godini uspješno je implementirana nova aplikacija u cijeloj
poslovnoj mreži, koja podržava digitalni savjetodavni proces, a ima za cilj osvijestiti klijente o važnosti financijskog planiranja i
dugoročnog financijskog zdravlja. Na sastanku sa svojim savjetnikom, klijenti mogu razgovarati o ključnim financijskim
područjima, kao što je upravljanje budžetom, financijska rezerva, osiguranje od rizika, briga za mirovinu i ulaganje u budućnost,
pri čemu savjetodavni proces vodi klijente kroz utvrđivanje financijskog statusa i planova, preko definiranja personaliziranih
financijskih rješenja do izvršenja u George aplikaciji, čineći proces besprijekornim.
U području CRM-a (Customer Relationship Management) fokus u protekloj godini bio je na implementaciji novog alata za
automatizaciju izravne marketinške komunikacije prema klijentima u suradnji s Erste Grupom. Alat donosi učinkovitost u procesu
pripreme kampanja, omogućuje automatizacije i pridonosi poboljšanju uspješnosti kampanja, a intragrupna suradnja donosi nove
poglede kako na komunikaciju prema klijentima, tako i na pristupu njihovim potrebama.
Iznimno snažna kreditna aktivnost obilježila je proteklu godinu posebno u segmentu stambenog kreditiranja. Stambeni centar u
Zagrebu dao je značajan doprinos odgovoru na povećanu potražnju, zahvaljujući specijalistima koji se bave isključivo
savjetovanjem i predlaganjem financijskih rješenja u području stambenog kreditiranja, kao i mobilni bankari koji su usmjereni na
posebne modele stambene izgradnje i suradnju s vanjskim suradnicima. Tržišni udio stambenih kredita na 31. prosinac 2025.
godine iznosio je 13,49% što je povećanje za 16 baznih poena u odnosu na 31. prosinac 2024. godine. Tržišni udio gotovinskih
kredita na dan 31. prosinca 2025. iznosio 20,16% što je smanjenje od 40 baznih poena u odnosu na 31. prosinca 2024. godine, zbog
utjecaja reklasifikacije.
Erste banka i dalje ističe važnost teme održivosti prema svojim klijentima kroz ponudu proizvoda za namjene vezane uz energetsku
učinkovitost nekretnina i osobnih vozila. Fokus u protekloj godini bio je na promociji benefita od ulaganja u energetski učinkovitije
projekte. Pripremljeni su video materijali za edukaciju klijenata u suradnji s Hrvatskim uredom za kreativnost i inovacije,
sudjelovanje Banke na konferencijama (s Hrvatskom gospodarskom komorom) te su održane radionice s klijentima (u Puli,
Zagrebu, online). Također, interni procesi se razvijaju kako bi pratili potrebe vezane uz regulativu i poslovna pravila (primjerice,
alat za izračun indeksa održivosti).
INOVACIJE U POSLOVANJU S GRAĐANSTVOM
Intenzivan razvoj i unapređenje digitalne platforme George nastavljen je tijekom cijele 2025. godine, s ciljem dugoročnog
osiguravanja financijskog prosperiteta za klijente i pružanja novih i poboljšanih usluga.
Uz već veliki broj proizvoda i usluga dostupnih za ugovaranje putem George aplikacije (gotovinski krediti, računi, štednja, kreditne
kartice, dopuštena prekoračenja, putno osiguranje, dopunsko i dodatno zdravstveno osiguranje, osiguranje od nezgode i osiguranje
otplate kredita, investicijski fondovi, itd.), omogućeno je potpuno digitalno otvaranje računa za strane državljane niskog rizika te
ugovaranje nove štednje zaokruživanjem, koja omogućuje štednju kroz potrošnju, na način da se svaki put kada se plaća debitnom
karticom, iznos potrošnje zaokružuje na puni iznos, a razlika se stavlja na štednju. Ovaj način štednje je izuzetno dobro prihvaćen
od strane klijenata. U dijelu kreditnog poslovanja, razvijena je mogućnost prijevremene otplate kredita te mogućnost digitalnog
izdavanja potvrde o stanju duga po kreditu. U suradnji s Wiener osiguranje Vienna Insurance Group d.d. razvijeno je potpuno
digitalno ugovaranje police auto osiguranja, a u suradnji s Erste d.o.o. društvom za upravljanje obveznim i dobrovoljnim
mirovinskim fondovima razvijeno je digitalno ugovaranje dobrovoljnog mirovinskog fonda na Georgeu.
Nakon provedene integracije segmenta poslovanja izdavanja kreditnih kartica iz Erste Card Cluba-a u Banku krajem 2024. godine,
protekle godine započela je implementacija cijelog niza funkcionalnosti vezanih za upravljanje karticama: izdavanje virtualne
debitne kartice, prikaz PIN, PAN, CVV-a, reizdavanje i blokada kartice u slučaju gubitka ili krađe. Za kreditne kartice su uvedene
tzv. push obavijesti o fakturi, prijevremena otplata rata, automatska naplata, uvođenje novih limita i upravljanje limitima po
kreditnoj kartici te digitalno izdavanje potvrde o dugu.
Ponuda investicijskih proizvoda putem Georgea dodatno je proširena na način da je omogućen i uspješno proveden javni upis
dionica Žita d.d., optimiziran je investicijski upitnik i omogućeno ugovaranje MIFID, skrbničkog i brokerskog računa u jednom
koraku te kupnja strukturiranih i nestrukturiranih obveznica.
Projekti koji su obilježili 2025. godinu su: Instant payments koji je omogućio instant prijenos sredstava u druge banke i automatsku
kontrolu primatelja sredstava, a u sklopu AML projekta omogućeno je digitalno ažuriranje osobnih podataka, KYC upitnika i PEP
izjave, što predstavlja dodatno pojednostavljenje poslovanja za klijente.
12
I.Poslovanje s građanstvom (nastavak)
S ciljem olakšavanja procesa digitalnog on-boardinga novim korisnicima, implementiran je George Open – nova početna stranica i
navigacija unutar George aplikacije za nove korisnike, koji prvi put instaliraju aplikaciju. Uz to, razvijen je niz funkcionalnosti, kao
što su: zahtjev za plaćanje putem 2D bar koda, putni kutak, promjena načine dostave izvoda, aplikacija za slanje push obavijesti te
verifikacija e-maila.
Sve navedene aktivnosti rezultirale su rastom aktivnih digitalnih korisnika fizičkih osoba na gotovo 590 tisuća krajem 2025. godine
te udjela digitalne digitalne prodaje na 60%. Istovremeno je broj transakcija porastao za 10% u broju i 17% u volumenu, uz očuvanje
indeksa zadovoljstva korisnika na vrlo visokom nivou od 93,1 (od 100) u 2025. godini te stabilnu prosječnu ocjenu 4,8 za George
aplikaciju u trgovinama aplikacija.
Trend snažnog rasta za KEKS Pay aplikaciju nastavio se i tijekom 2025. godine. Više od 80.000 novih korisnika u 2025. godini,
dominantno klijenata drugih banaka, dovelo je do ukupnog broja od 567.000 korisnika. Čak više od 73% tih korisnika odnosi se na
klijente drugih banaka, dok su ostali klijenti Erste banke. Potpuno digitalno otvaranje prepaid KEKS računa s pripadajućom Visa
karticom, kao i drugih tipova računa elektroničkog novca nastavilo se stabilnim trendom. Broj novih korisnika takvih računa u
2025. tako je premašio 26.500.
Inovativna usluga KEKS Pay režije, putem koje je od 2021. godine moguće primanje digitalnih računa i njihovo plaćanje bez
naknada diljem Hrvatske, dodatno je proširila svoj opseg i sada nudi više od 120 različitih izdavatelja, uključujući ZG Holding,
Vodoopskrbu i odvodnju, Hrvatsku radioteleviziju, Zagrebačku plinaru, Telemach, A1, HEP Plin, Merkur i Allianz osiguranje te
brojne druge. Na kraju 2025. godine je, uz više od 125.000 odobrenih zahtjeva za digitalne režije, bilo plaćeno više od 1.8 milijun
računa, s jasnim trendom rasta iz mjeseca u mjesec.
Tijekom 2025. godine provedena je značajna transformacija tehnološke osnove platforme KEKS Pay, čime se osigurava
skalabilnost, fleksibilnost i sigurnost poslovanja. Ključna infrastrukturna unaprjeđenja predstavljaju modernizacija te strateški
korak prema manjim operativnim troškovima, povećanoj dostupnosti servisa i većoj otpornosti sustava na globalne izazove.
U sklopu strateškog razvoja, 1.rujna 2025. provedeno je izdvajanje apikacije KEKS Pay u zasebno trgovačko društvo KEKS Pay
d.o.o. Ova vremenski i resursno vrlo zahtjevna organizacijska transformacija omogućava veću agilnost, brže donošenje poslovnih
odluka te ujedno olakšava potencijalne strateške suradnje.
Ujedno, ponuda usluga u aplikaciji proširena je nizom novih mogućnosti koje ojačavaju položaj na tržištu te podržavaju
monetizacijske napore. Slijedom navedenog uveden je „KEKS Plus“ pretplatni model koji korisnicima nudi dodatne usluge i
mogućnosti. Tijekom nepune prve godine na tržištu, tako je prikupljeno više od 3.000 pretplatnika. Nadalje, na samom kraju godine
uveden je i novi proizvod, najnoviji tip računa elektronskog novca „Keksich“ s VISA debitnom karticom izdanom maloljetnicima,
što pomaže u promociji financijske pismenosti od najranijeg doba. Uz sve prethodno navedeno, a sukladno regulatornim
zahtjevima, putem aplikacije je korisnicima omogućena i provedba instant plaćanja. Dodatne tehnološke inovacije uključuju
dodatnu identifikaciju korisnika putem NFC-a, verifikaciju e-maila kao dodatni sloj sigurnosti u procesima on-boardinga, te
mogućnost prikaza PIN-a, CVV-a i PAN-a direktno u aplikaciji s implementiranom enkripcijom. Paralelno s drugim razvojnim
aktivnostima, provedena je i implementacija AML regulatornih zahtjeva čime se osigurava sukladnost s najnovijim standardima za
sprječavanje pranja novca i financiranja.
13
I.Poslovanje s građanstvom (nastavak)
Ove mjere predstavljaju kritičnu infrastrukturu za održavanje povjerenja regulatora i sigurnost poslovanja na dugi rok. Sve ove
funkcionalnosti rezultat su ekstenzivnog razvoja i dorada koji su se kontinuirano provodili tijekom godine.
Pojačane akvizicijske aktivnosti prema poslovnim subjektima u proteklom razdoblju su također polučile rezultate pa je KEKS Pay, s
prisutnošću na više od 500 internetskih trgovina, postao jedna od mainstream platnih metoda u području elektroničke trgovine u
Hrvatskoj. Aktivnosti u drugim područjima, poput maloprodaje (implementacija KEKS Pay plaćanja na više od 800 prodajnih
mjesta Konzuma, Spara i Interspara), HoReCa kanala (KEKS Pay plaćanje u više od 600 kafića, barova i restorana), kupnje ulaznica
(Eventim, Entrio, Ulaznice.hr) te javnog prijevoza (Jadrolinija, Croatia Airlines), svakako će doprinijeti nastavku pozitivnog trenda.
Zadovoljstvu korisnika KEKS Pay aplikacijom svjedoči i iznimno visok indeks zadovoljstva (CSI) 94,6 (od 100), kao i visoke ocjene
zadovoljstva korisnika u trgovinama aplikacijama (Apple, Google) koje iznose 4,9 te su već godinama na najvišoj razini u
financijskoj industriji, ali i među svim hrvatskim aplikacijama općenito.
KONTAKT CENTAR
Kontakt Centar ima sve važniju ulogu u poslovanju s klijentima s obzirom na rastuće trendove u korištenju digitalnih usluga i
preferenciju klijenata za udaljenu komunikaciju s bankom. U 2025. godini zabilježeno je ukupno 1,3 milijun kontakata, odnosno
18% više nego 2024. godini, najvećim dijelom zbog preuzimanja korisničke podrške za kreditne kartice krajem 2024. godine. I dalje
je najzastupljeniji kanal komunikacije telefon (82% od ukupnog broja zabilježenih kontakata), nakon čega slijedi email (12%), chat
kanali (web chat, George chat, Viber, WhatsApp, Facebook - 4%) te video identifikacija (1%). Značajan udio u odrađenim
kontaktima čini autorizirani poziv iz George aplikacije na koji otpada 26% ukupnih telefonskih kontakata te autorizirani George
chat na koje otpada 65% odrađene chat komunikacije s klijentima. Mogućnost autentifikacije klijenata kroz George aplikaciju
značajno doprinosi kvaliteti usluge korisničke podrške, obzirom da se autentificiranim klijentima mogu pružati konkretnije
informacije o njihovom poslovnom odnosu s Bankom što omogućava pružanje potpunih informacija i brže rješavanje upita. Usluga
koju pruža Kontakt Centar je na visokoj razini što potvrđuje i kontinuirano visok indeks kvalitete usluge (91,9 od 100). Nadalje,
suradnja s vanjskim partnerom u dijelu eksternalizacije usluge nastavljena je i tijekom 2025. godine te je dodatno i proširena, a
klijenti uslugu partnera ocjenjuju visokim ocjenama te indeks kvalitete usluge za 2025. iznosi 92,5 (od 100).
U 2025. godini Kontakt Centar je zaprimio 73 tisuće prigovora ili 78% ukupnog broja prigovora u Banci. U cilju ubrzanja procesa
rješavanja prigovora i povećanja korisničkog iskustva, aktivnosti su usmjerene na rast udjela samostalno riješenih prigovora kroz
unaprjeđenje procesa rješavanja i preuzimanje novih odgovornosti za rješavanje te je u 2025. godini Kontat Centar samostalno
riješio 53% ukupno zaprimljenih prigovora
U sklopu Kontakt Centra, kao sponi između fizičkog i digitalnog načina poslovanja, djeluju Digitalna poslovnica i Tim za udaljeno
investicijsko savjetovanje usmjereni na pružanje usluge udaljenog savjetovanja o svim proizvodima i uslugama Banke putem
različitih tehnologija udaljene komunikacije. Fokus Digitalne poslovnice čini podrška i savjetovanje klijenata u postupku realizacije
i ugovaranja proizvoda, pri čemu se sama realizacija proizvoda najčešće provodi putem George aplikacije. Broj sastanaka udaljenog
savjetovanja u svim segmentima poslovnog procesa bilježi rastući trend iz godine u godinu, što je potvrda i visoke kvalitete pružene
usluge i uspješnog poslovnog modela.
Kontakt Centar je tijekom 2025. godine bio uključen u niz projekata i aktivnosti od kojih posebno izdvajamo aktivnosti vezane za
automatizaciju procesa korisničke podrške (prije svega u dijelu implementacije umjetne inteligencije u radne procese), pružanje
usluge udaljenog savjetovanja te aktivnosti vezane za jačanje financijskog zdravlja klijenata, posebno u segmentu investicijskog
poslovanja.
14
II.Poslovanje s gospodarstvom
KREDITNO I DEPOZITNO POSLOVANJE GOSPODARSTVA
Ukupan portfelj bruto kredita gospodarstvu ostvario je rast u 2025. godini te je na dan 31. prosinca 2025. iznosio 4,97 milijarde
EUR, što predstavlja povećanje od 0,19 milijardi EUR u odnosu na prethodnu godinu. Tržišni udio kredita gospodarstvu, prema
podacima Hrvatske narodne banke, na dan 31. prosinca 2025. iznosio je 20,79% što predstavlja smanjenje od 114 postotna poena u
odnosu na 31. prosinac 2024.
Depoziti gospodarstva na dan 31. prosinca 2025. iznosili su 6,09 milijarde EUR, što predstavlja povećanje u iznosu od 0,37 milijarde
EUR u odnosu na prethodnu godinu. Tržišni udio depozita gospodarstva na dan 31. prosinca 2025. iznosio je 20,53%, što predstavlja
smanjenje tržišnog udjela od 26 postotna poena u odnosu na kraj prethodne godine.
FOKUS NA POSLOVNE SUBJEKTE U 2025. GODINI
I ova godina obilježena je snažnim fokusom na brigu o klijentima, dostupnost usluga kroz pristupačnije kanale distribucije te veću
učinkovitost u pružanju usluge. Tijekom godine intenzivirane su aktivnosti digitalizacije poslovanja s ciljem održavanja trenda
ukupnog pozitivnog iskustva klijenata. Implementacija digitalnih rješenja za različite proizvode omogućila je veću dostupnost
usluga klijentima, bržu komunikaciju i jednostavnije prodajne i postprodajne procese. Ove aktivnosti ne samo da su doprinijele
optimiziraju internog poslovanja, već su klijentima pružile sigurnost, transparentnost i fleksibilnost u svakodnevnom poslovanju.
Digitalna transformacija ostaje ključni element strategije, usmjerene na stvaranje dodatne vrijednosti za klijente.
No, uloga banke nije samo financijska, Zona financijskog zdravlja osiguravala je podršku klijentima u postizanju zdravije
financijske ravnoteže pružajući im pristup transparentnim i razumljivim informacijama o ključnim financijskom pokazateljima
poslovanja kroz dijalog o financijskom zdravlju. Kroz edukaciju i savjetovanje, pružena je podrška klijentima u razumijevanju ESG
standarda i njihovoj primjenu u praksi, te identificiranju prilika koje donosi održiva transformacija.
Tijekom godine nastavljene su aktivnosti edukacije klijenata kroz radionice, adresirajući različite teme. Od toga kako ESG
standardi mijenjaju pravila poslovanja u praksi i otvaraju nove poslovne prilike, do utjecaja regulative i klimatskih promjena i
rizika na poslovanje. Edukativne aktivnosti usmjerene na male i srednje poduzetnike realizirane su kroz Akademiju održivosti
besplatnoj e-learning platformi za poduzeća posvećena održivosti. Program se u Hrvatskoj prilagodio lokalnim potrebama, a
implementirao ga je Hrvatski ured za kreativnost i inovacije (HUKI) u suradnji s bankom kao glavnim partnerom. Kroz nekoliko
modula nudi konkretna znanja o kriterijima ESG-a i regulativi s primjerima dobrih praksi iz poslovnog sektora. Dodatan bonus
predstavljaju interaktivne radionice koje pružaju priliku za umrežavanje i razmjenu znanja te postavljanje pitanja stručnjacima u
ovom području. Klijenti imaju i mogućnost sudjelovanja u Transformatoru – intenzivnom tromjesečnom programu koji pomaže u
transformaciji poslovnog modela u održiviji, kroz treninge i radionice u sveobuhvatnom obrazovnom modulu. Mala i srednja
poduzeća te nevladine organizacije dobivaju alate i smjernice za procjenu organizacije, identificiranje točaka transformacije i
izradu akcijskog plana za provedbu promjena.
15
II.Poslovanje s gospodarstvom (nastavak)
INICIJATIVE I PROJEKTI
Digitalizacija poslovnih procesa nastavljena je u skladu s korporativnom strategijom, s naglaskom na optimizaciju i automatizaciju
ključnih poslovnih procesa. Ovakvim inicijativama još se više želi osnažiti usmjerenost na unaprjeđenje korisničkog iskustva te
povećanje operativne učinkovitosti u segmentu poslovnih klijenata.
Aktivnosti digitalizacije kreditnog djela poslovanja, nastavljene tijekom 2025. godine, rezultirale su razvojem novog digitalnog
procesa za kredite za obrtna sredstva čime je klijentima omogućeno ugovaranje ovog proizvoda potpuno digitalnim putem. Proces
uključuje elektroničko potpisivanje ugovorne dokumentacije i druge ključne komponente koje osiguravaju klijentima sigurnost i
jednostavnost realizacije. Pored navedenog, potpuno je automatiziran proces produženja roka korištenja korporativnih kreditnih
kartica, koji za odgovarajuće klijente omogućava nastavak korištenja kartica bez operativnih aktivnosti na strani klijenta ili
djelatnika banke. Razvoj se nastavlja i u idućoj godini omogućavanjem novih kreditnih proizvoda u digitalnom procesu ugovaranja.
Nova digitalna usluga u potpunosti implementirana ove godine je i usluga ugovaranja transakcijskog računa za poslovne subjekte
(digital onboarding). Već sredinom godine klijentima je omogućeno ugovaranje transakcijskog računa i dodatnih povezanih usluga
(digitalne usluge, debitna kartica) putem digitalnih kanala, bez potrebe za dolaskom u banku. Proces je u potpunosti online, od
predaje zahtjeva do potpisivanja ugovorne dokumentacije elektroničkim potpisom. Dostupan je klijentima (tvrtke s jednostavnom
vlasničkom strukturom, obrti i udruge) koji zadovoljavaju definirane kriterije, a mogu ga provesti samostalno ili asistirano u
poslovnicama banke. Implementacijom digitalnog procesa ostvarene su značajne uštede vremena te je poboljšano korisničko
iskustvo klijenata zbog bržeg i jednostavnijeg procesa ugovaranja transakcijskog računa.
Uz navedeno, Banka je prva na tržištu ponudila klijentima mogućnost digitalne provedbe dubinske analize (Know Your Customer)
putem usluge internetskog bankarstva. Klijenti od sada mogu putem navedenog kanala predati svu dokumentaciju bez potrebe za
dolaskom u banku.
Banka je i u 2025. godini nastavila s razvojem Zone financijskog zdravlja kako bi odgovorila potrebama i zahtjevima klijenata. Tako
je u sklopu Zone financijskog zdravlja od ove godine klijentima dostupan modul obrtnog kapitala koji omogućava učinkovitije
praćenje i upravljanje obrtnim kapitalom kao jednom od bitnih poluga uspješnog poslovanja. Tijekom godine intenzivirane su i
aktivnosti uključivanja što većeg broja klijenata u dijalog o financijskom zdravlju kroz prilagodbu metodologije dostupnosti same
Zone financijskog zdravlja te sastanaka s klijentima koji već imaju pristup alatu. Ovakav pristup, omogućio je održavanje trenda
visoke razine pozitivnih ocjena korisničkog iskustva i zadovoljstva klijenata s korištenjem alata te održanim sastancima. Banka je
nastavila aktivno sudjelovati i u razvoju modela Financijskog zdravlja u drugim regionalnim bankama Erste i Sparkasse grupe kroz
Business development centar.
SURADNJE
Dugoročno uspješna poslovna suradnja na financijskim instrumentima nastavljena je i ove godine s posebnim financijskim
institucijama: Europskim investicijskim fondom (EIF), Europskom investicijskom bankom (EIB), Europskom bankom za obnovu i
razvitak (EBRD), Hrvatskom bankom za obnovu i razvitak (HBOR) te Hrvatskom agencijom za malo gospodarstvo, inovacije i
investicije HAMAG-BICRO-om.
Banka je nastavila aktivno koristiti garancijske instrumenate EIF-a, u okviru InvestEU programa, kroz 6 garancijskih instrumenata,
koji klijentima omogućuju da realiziraju zelena i održiva ulaganja, projekte s inovativnim i digitaliziranim komponentama te
pružaju potporu klijentima u kulturnom i kreativnom sektoru. Također, kroz zasebne garancijske instrumente InvestEU programa,
posebna pozornost posvećena je mikrofinanciranju i društveno odgovornom poslovanju te je zbog uspješne iskorištenosti tih
garancijskih instrumenata, povećan garancijski volumen za dodatnih 24 milijuna EUR. Uz navedeno, kao dodatna potpora, u ovoj
godini ugovoreno je i povećanje garancijskog volumena za garanciju za inovacije i digitalizaciju za dodatnih 100 milijuna EUR.
Početkom godine proširena je i poslovna suradnja s EIB-om. Ugovoren je novi garancijski instrument za klijente srednje tržišne
kapitalizacije u garancijskom volumenu od 100 milijuna EUR .
16
II.Poslovanje s gospodarstvom (nastavak)
Dugogodišnju uspješnu poslovnu suradnju s HBOR-om obilježilo je značajno korištenje redovnih programa uz mogućnost
subvencije kamate Ministarstva financija i HBOR-a. HBOR je tijekom godine povremeno reaktivirao i NPOO subvencije kamate za
privatni sektor, koje se koriste uz njihove redovne programe. U sklopu Nacionalnog plana oporavka i otpornosti (NPOO) kroz
ugovoreno pojedinačno jamstvo pružena je mogućnost lakšeg pristupa financiranju subjektima srednje tržišne kapitalizacije,
velikim poslovnim subjektima i javnom sektoru, čime se potiču investicijska ulaganja u nove tehnologije i opremu, proširenje
proizvodnih i/ili uslužnih kapaciteta, te zelena i digitalna tranzicija. U 2025. godini je s HBOR-om ugovorena polica osiguranja
portfelja kredita za likvidnost izvoznika i dobavljača izvoznika u iznosu 22 milijuna EUR. Ovom policom pružena je podrška
izvoznicima u pripremnoj fazi njihovog izvoznog poslovanja.
Nastavljeno je i korištenje HAMAG Plus jamstva iz 2024., uz koje je moguće koristiti i NPOO subvencije. Jamstva malim i srednjim
poduzetnicima olakšavaju pristup financiranju, a subvencija predstavlja dodatnu vrijednost za investicije koji pridonose zelenoj
tranziciji, digitalizaciji ili konkurentnosti.
Banka je u 2025. godini klijentima nudila ukupno 9 garancijskih instrumenata, 7 kreditnih linija i 4 programa subvencioniranja.
Korištenjem navedenih instrumenata, Banka je u skladu sa svojim strateškim smjernicama pružala kontinuiranu podršku
pojedinim poduzetničkim sektorima, uz posebni naglasak na one koji doprinose zelenim, inovacijskim i digitalnim ciljevima.
Naglasak u protekloj godini bio je na financijskim instrumentima koji su omogućili određenu vrstu potpora.
Krajem godine HAMAG je odobrio i bančinu prijavu na nova jamstva financirana iz fondova EU (EFRR pojedinačno i portfeljno
jamstvo). Glavna karakteristika ovih instrumenata je da podupiru investicije koje ne čine znatnu štetu okolišu, a pritom osiguravaju
prilagodbu na klimatske promjene. Operacionalizacija se očekuje početkom 2026.
U 2025. godini Banka je nastavila provoditi poslovne suradnje s jedinicama lokalne i područne samouprave odnosno općinama,
gradovima i županijama. Navedenim suradnjama, Banka je svojim klijentima omogućila pristup linijama financiranja odnosno
sufinanciranju dijela kamate od strane jedinica samouprave. Sufinanciranje se provodi s krajnjim ciljem razvoja mikro i malog
poduzetništva na području lokalne vlasti, odnosno promicanja djelatnosti koje su značajne za strateški razvoj pojedine općine,
grada ili županije.
Osim lokalnog tržišta, Erste banka posebnu brigu posvećuje i klijentima koji se nalaze na tržištima na kojima posluju banke članice
Erste i Sparkasse grupe. Ovakva prekogranična suradnja omogućava klijentima, koji imaju potrebe za prekograničnom
bankarskom podrškom u Hrvatskoj ili na drugim tržištima, jednostavniji i brži pristup osnovnim uslugama, poput otvaranja
poslovnog računa ili ugovaranja digitalnih usluga na daljinu. Erste banka je i u ovoj godini ostala vodeća banka po broju novo
uspostavljenih prekograničnih suradnji s poslovnim subjektima bilo da se radi o svim tržištima na kojima posluju banke Grupe ili
regionalnom tržištu (u sklopu Western Balkans incijative).
DIGITALNO BANKARSTVO U 2025. GODINI
Broj poslovnih subjekata koji koriste NetBanking uslugu u 2025. godini porastao je za 4% u odnosu na prethodnu godinu. Broj
poslovnih subjekata koji koriste mBanking uslugu porastao je za 12%. Transakcije su u broju ostale na sličnoj razini, a u volumenu
kontinuirano rastu u iznosu od 9% u odnosu na prethodnu godinu.
Portfelj klijenata koji su raspoloživi za digitalni kreditni proces proširen je ove godine. Nakon razvijenih proizvoda garancija i
kredita za obrtna sredstva unutar kratkoročnih limita razvijeni su i krediti za obrtna sredstva izvan kratkoročnog limita, a u 2026.,
u skladu sa strategijom, proširivat će se paleta kreditnih proizvoda dostupnih kroz ovaj proces.
Također, omogućeno je svim klijentima instant plaćanje putem digitalnih kanala, a zakonskim zastupnicima je omogućena i
dubinska analiza odnosno proces prikupljanja i provjere podataka o klijentima radi sprječavanja zloupotrebe bankovnog sustava i
usklađenosti s propisima.
Novi klijenti mogu otvoriti poslovni računa potpuno digitalno i bez potrebe za dolaskom u poslovnicu.
17
II.Poslovanje s gospodarstvom (nastavak)
18
III. Makroekonomski pokazatelji
U skladu s očekivanjima, gospodarski rast u 2025. godini blago je usporio te očekujemo da će se godišnja stopa rasta približiti
razinama od oko 3%. Unatoč tome, Hrvatska je zadržala snažan rast znatno iznad prosjeka EU, uz nastavak procesa realne
konvergencije dohotka, koji se približio razini od oko 80% prosjeka EU. Struktura rasta i dalje je ostala snažno oslonjena na domaću
potražnju, iako uz očekivano umjereniji doprinos osobne potrošnje i investicija nakon razdoblja izrazito snažnog rasta. Kao
posljedica toga, doprinos neto izvoza ostao je nepovoljan, ponajprije zbog i dalje skromne dinamike rasta europskog gospodarstva,
izostanka pozitivnog realnog doprinosa turizma te pritisaka na uvoznoj strani u kontekstu i dalje snažne domaće potražnje. Iz
trenutačne perspektive, slični trendovi očekuju se i u 2026. godini, uz dodatno blago usporavanje gospodarskog rasta ispod razine
od 3%, pri čemu bi domaća potražnja trebala ostati ključna okosnica rasta.
Rast osobne potrošnje i dalje je potpomognut povoljnim kretanjima na tržištu rada, uključujući nisku nezaposlenost, rast
zaposlenosti i realnih plaća. Investicije bi trebale nastaviti rasti, ponajprije zahvaljujući snažnim priljevima EU fondova u završnoj
fazi korištenja sredstava iz instrumenta NextGenerationEU. U kombinaciji s očekivano stabilnim kamatnim stopama ECB-a i
relativno povoljnim uvjetima financiranja, to bi trebalo omogućiti nastavak rasta investicija, unatoč izglednom nastavku
geopolitičkih i trgovinskih napetosti na globalnoj razini. Perspektive inozemne potražnje ostaju relativno skromne, iako se
stabilizacija očekivanja oko brzine rasta u EU može smatrati pozitivnim signalom u okruženju povišenih neizvjesnosti. Kada je riječ
o izvozu, turizam je i dalje suočen s ograničenjima realnog rasta, budući da skroman rast u EU, kao i gubitak cjenovne
konkurentnosti (uz dostizanje prosjeka cijena EU), upućuju na prepreke rastu broja noćenja i realne potrošnje.
Inflacija je i tijekom 2025. ostala pod povećalom, iako u nešto manjoj mjeri nego prethodnih godina. Prosječna inflacija na razini od
3,7% bila je viša od prvotnih očekivanja i razine zabilježene u 2024. godini. Inflatorni pritisci ostali su dominantno potražnog
karaktera, pri čemu su cijene usluga imale najizraženiji doprinos, dok su cijene prehrambenih proizvoda rasle brže od prosjeka,
dijelom i pod utjecajem globalnih kretanja. Pogled prema 2026. sugerira postupno slabljenje inflatornih pritisaka, uz prosječnu
inflaciju bliže razini od 3%, uz određeno ublažavanje pritisaka na strani potražnje, dok bi povezano s postupnim ublažavanjem anti-
inflacijskih mjera u segmentu energenata, doprinos cijena energije trebao biti nešto naglašeniji.
19
III. Makroekonomski pokazatelji (nastavak)
S aspekta monetarne politike, u 2026. ćemo ući s referentnim kamatnjakom od 2%, odnosno 1 postotni bod niže nego na početku
2025. godine, a dobri su izgledi da ćemo na trenutačnoj razini ili barem vrlo blizu dočekati i kraj 2026.. Takve izglede možemo
sagledati u pozitivnom tonu. Naime, nakon snažne inflatorne epizode i isto tako snažnog zaoštravanja monetarne politike tijekom
druge polovice 2023. i većine 2024., ECB je postepeno relaksirao monetarnu politiku i vratio referentnu kamatnu stopu prema
neutralnim razinama. Povrh toga, perspektiva stabilnosti referentnih kamatnih stopa sugerira s jedne strane stabilna očekivanja po
pitanju inflacije, a s druge strane i stabilizaciju očekivanja vezanih za perspektive gospodarskog rasta u euro području, odnosno
manje naglašene recesijske rizike.
U sferi fiskalne politike, nakon daljnje relaksacije tijekom 2025. i očekivanog deficita vrlo blizu granice iz Maastrichta od 3% BDP-a,
proračunski planovi u narednim godinama usidreni su oko sličnih razina, sugerirajući manjak konsolidacijskog apetita. Dok
fiskalni rizici postaju naglašeniji, u narativu i zahtjevnijih fiskalnih uvjeta u brojnim EU članicama, Hrvatska komparativno i dalje
stoji dobro te ako gledamo razinu premije na rizik ona se nalazi blizu povijesno niskih razina. Rating agencije su potvrdile kreditni
rating RH na povijesno najvišim razinama odnosno 'A-' od agencija Fitch i S&P- te 'A3' ocjenu od strane agencije Moody's.
e procjena
f prognoza
Izvor: DZS, HNB, Erste&Steiermärkische Bank d.d.
20
IV. Financijska tržišta
TRŽIŠTE NOVCA
U 2025. godini centralne banke diljem svijeta balansirale su između podrške gospodarskom rastu i kontrole inflacije, spuštajući
kamatne stope s vrhova iz 2023.–2024. godine, ali ne vraćajući ih na povijesno niske razine. Europska centralna banka (ECB) i
Sustav federalnih rezervi (FED) spustili su referentnu kamatnu stopu za 1% odnosno 0,75% u nadi da će se inflacija nastaviti
postojano stabilizirati na srednjoročnoj ciljnoj razini od 2%. Globalne trgovinske napetosti i političke neizvjesnosti doprinijele su
opreznijem ponašanju investitora i većoj potražnji za likvidnijim sredstvima, što je dodatno jačalo tržište novca i privlačnost
kratkoročnih instrumenata. Stoga, novčano tržište ostalo je likvidno i aktivno, s velikim udjelom repo transakcija i FX swapova.
Euribor je pokazao trend pada u 2025. godini, za ročnosti od 1 tjedna do 12 mjeseci, što ukazuje da su tržišta očekivala niže
kamatne stope i lakše financijske uvjete. Višak likvidnosti u Eurosustavu krajem 2025. godine iznosio je 2,5 bilijuna EUR, što je
smanjenje za 300 milijardi EUR u odnosu na kraj 2024. godine.
Spuštanjem referentnih kamatnih stopa, prinos na 364-dnevni trezorski zapis Ministarstva financija Republike Hrvatske također je
spušten na nove razine (2,6% za individualne investitore i 2,05% za financijske institucije). Prinos na 91-dnevni trezorski zapis
iznosi 2,5% za individualne investitore i 2,04% za financijske institucije. Nije bilo aukcija za 182-dnevni trezorski zapis. Kroz 2025.
godinu prisutan je bio velik interes individualnih investitora koji su krajem godine imali upisano 3,9 milijardi EUR trezorskih
zapisa, što je povećanje za 1,1 milijardu EUR u odnosu na kraj 2024. godine.
DEVIZNO TRŽIŠTE
Tečaj eura prema američkom dolaru snažno je ojačao tijekom prve polovine 2025. godine. Euro je aprecirao početkom ožujka
nakon što je Europska komisija predložila plan ublažavanja proračunskih pravila, što je bilo povezano s izdacima za obranu. Najava
predsjednika SAD-a o uvođenju tzv. recipročnih carina, također su utjecale na jačanje eura. Sredinom godine dodatnu aprecijaciju
tečaja eura prema američkom dolaru potaknula su tržišna očekivanja o snažnijem i bržem smanjenju ključnih kamatnih stopa
Feda. Tečaj eura prema američkom dolaru na kraju lipnja dosegnuo je 1,18 EUR/USD, najvišu razina u posljednje četiri godine.
Druga polovina godine donijela je stabilizaciju tečaja EUR/USD u rasponu 1,15-1,18.
Tijekom 2025., švicarski franak se kretao u odnosu na euro unutar raspona 0,93 – 0,96, uz stalne pritiske na jačanje CHF. Švicarska
središnja banka u nekoliko je navrata usmenim intervencijama pokušala smanjiti značajnije jačanje CHF.
TRŽIŠTE KAPITALA
U 2025. godini izdane su tri obveznice Republike Hrvatske ukupnog nominalnog iznosa EUR 3 milijardi. U ožujku izdane su dvije
tranše: nova 2-godišnja obveznica u nominalnom iznosu od EUR 1,25 milijardi, uz fiksnu godišnju kamatnu stopu od 2,65%, čiji je
upis bio primarno ponuđen građanima, a potom institucionalnim ulagateljima, te nova 5-godišnja obveznica u nominalnom iznosu
od EUR 1,75 mlrd. uz fiksnu godišnju kamatnu stopu od 3,00% namijenjena prvenstveno institucionalnim ulagateljima. U srpnju
izdana je nova 10-godišnja obveznica Republike Hrvatske ukupnog nominalnog iznosa EUR 1 milijardi, uz fiksnu godišnju
kamatnu stopu od 3,00%, također primarno namijenjena institucionalnim ulagateljima. Banka je sudjelovala kao jedan od Vodećih
agenata izdanja pri izdanju spomenutih državnih obveznica.
U segmentu korporativnih izdanja, Banka je u svibnju sudjelovala kao Zajednički agent izdanja u izdanju korporativnih obveznica
društva Atlantic Grupa d.d. na domaćem tržištu kapitala. Obveznice s rokom dospijeća od 5 godina izdane su u ukupnom
nominalnom iznosu od EUR 80 milijuna, uz fiksnu godišnju kamatnu stopu od 2,875%. U lipnju je Banka sudjelovala kao Vodeći
agent izdanja i Glavni voditelj knjige upisa u izdanju dvostruke tranše korporativnih obveznica povezanih s održivošću (SLB)
društva BOSQAR d.d. na domaćem tržištu kapitala. Obveznice s rokom dospijeća od 7 godina izdane su u iznosu od EUR 143,2
milijuna, od čega je tranša od EUR 105 mil. bila ponuđena i upisana od strane institucionalnih ulagatelja putem javne ponude, dok
je tranšu od EUR 38,2 milijuna privatnom ponudom isključivo upisala EBRD. U izdanju je sudjelovalo oko 30 institucionalnih
ulagatelja iz Hrvatske, Slovenije i Srbije, što ovu transakciju čini prvom domaćom transakcijom obveznica aktivno ponuđenom
slovenskim institucionalnim ulagačima te najvećim korporativnim izdanjem SLB obveznica u hrvatskoj povijesti izvan državnog i
bankarskog sektora.
21
IV. Financijska tržišta (nastavak)
Realiziranim transakcijama aranžiranja obveznica Banka se kontinuirano nalazi među vodećim aranžerima dužničkih
vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj, s 22% tržišnog udjela u 2025. godini (izvor: Bloomberg), čime potvrđuje svoju stratešku
orijentaciju podržavanja razvoja tržišta kapitala.
U segmentu aranžiranja obveznica na inozemnom tržištu, u okviru matrične organizacijske strukture Erste Grupe i odgovornosti
za posao aranžiranja euroobveznica Hrvatske, Srbije, Sjeverne Makedonije i Crne Gore, Banka je u veljači sudjelovala kao jedan od
Vodećih agenta izdanja u aranžiranju izdanja 12-godišnjih euroobveznica Republike Hrvatske ukupnog nominalnog iznosa EUR 2
milijardi.
TRŽIŠTE DUŽNIČKIH PAPIRA
Trgovanje obveznicama Republike Hrvatske tijekom 2025. godine zabilježilo je pozitivan pomak, ponajprije u pogledu smanjenja
premije rizika. Tijekom godine došlo je do njezina značajnog sužavanja u odnosu na njemačke državne obveznice. Unatoč tome,
sekundarno tržište hrvatskih obveznica obilježila je vrlo niska razina likvidnosti, zbog čega je ukupna tržišna aktivnost ostala
znatno ispod početnih očekivanja.
Prinosi su se kretali unutar relativno uskog raspona, uz iznimku pojedinih događaja koji su privremeno povećali neizvjesnost na
financijskim tržištima, poput najave fiskalne ekspanzije u Saveznoj Republici Njemačkoj. Povoljni makroekonomski pokazatelji,
stabilne fiskalne projekcije te ograničena ponuda izdanih obveznica imali su, paradoksalno, negativan učinak na razinu trgovanja,
budući da je investitorima bila dostupna relativno mala količina vrijednosnica.
Sveukupno gledano, 2025. godinu obilježili su stabilnost i visoka razina povjerenja na tržištu hrvatskih državnih obveznica, unatoč
izraženim izazovima vezanim uz likvidnost. Smanjenje premija rizika, zadržavanje kreditnog rejtinga na razini A uz poboljšanje
izgleda, dodatno su učvrstili percepciju Republike Hrvatske kao jednog od uspješnijih izdavatelja unutar europskog monetarnog
područja. Očekuje se da bi 2026. godina mogla donijeti povećan interes investitora, s obzirom na najavljenu intenzivniju aktivnost
na primarnom tržištu državnog duga.
DIONIČKO TRŽIŠTE
Dioničko tržište u Republici Hrvatskoj nastavilo je dvoznamenkasti rast i u 2025. godini te je indeks CROBEX ojačao za 21%, a
CROBEX10 za 23%, dok su njihove inačice koje uključuju i dividendni prinos rasle još snažnije (24,6% i 26%), indicirajući povećanje
ukupnog prinosa za ulagatelje. Društva čijim se dionicama najviše trgovalo bila su Končar, Končar – distributivni i specijalni
transformatori, Hrvatski telekom te Adris grupa.
Ukupan dionički promet na Zagrebačkoj burzi u 2025. godini zabilježio je porast od čak 76% u odnosu na prethodnu godinu te je
iznosio 765,33 milijuna EUR što je rezultat jače aktivnosti institucionalnih i malih ulagatelja, novih izdanja i rasta vrijednosti
dionica. Blok promet dionicama iznosio je 247,19 milijuna EUR.
Za razliku od prethodnih, 2025. godinu su u velikoj mjeri obilježila nova uvrštenja čak triju dionica iz tri različita sektora. Tako je u
ožujku započelo trgovanje dionicama ING-GRADA d.d., u srpnju dionicama Žita d.d., a kraj godine donio je i treće uvrštenje -
društva Tokić d.d.
Na regionalnoj razini, svi glavni indeksi zabilježili su izrazito pozitivne rezultate. Slovenski SBITOP završio je godinu s rastom od
čak 50,33%, a austrijski ATX s rastom od 45,41%. Češki PX indeks porastao je za 52,57%, dok je Mađarski BUX indeks zabilježio
rast od 39,97%. Rumunjski BET porastao je za 46,16%. Za razliku od prethodne godine, kada je bio jedan od rijetkih indeksa koji je
godinu završio s padom, Poljski WIG20 završio je 2025. godinu rastom od 45,26%
Sveukupno gledajući, 2025. godina bila je izrazito pozitivna za dionička tržišta u Hrvatskoj, a pogotovo u regiji, s rastom indeksa i
povećanom aktivnošću investitora, unatoč već standardno prisutnim globalnim ekonomskim i sigurnosnim izazovima.
22
IV. Financijska tržišta (nastavak)
SLUŽBA SKRBNIŠTVA
Tijekom 2025. godine nastavljen je trend povećane potražnje za uslugama skrbništva, koji je započeo u prethodnoj godini kao
posljedica izmjena cjenika Središnjeg klirinškog depozitarnog društva (SKDD-a) te povećanog broja izdanja državnih vrijednosnica
(obveznica i trezorskih zapisa). Navedeni trend dodatno je potaknut uvođenjem novih proizvoda u distribuciji namijenjenih
klijentima iz segmenta građanstva, što je rezultiralo otvaranjem približno 1.000 novih skrbničkih računa.
Uz rast broja klijenata iz segmenta građanstva, u 2025. godini zabilježen je i porast broja klijenata kojima Banka pruža usluge
depozitara. U lipnju 2025. godine Banka je preuzela poslove depozitara za pet alternativnih investicijskih fondova društva za
upravljanje alternativnim investicijskim fondovima koje nije povezano s Bankom. Nadalje, u listopadu 2025. godine Banka je
preuzela poslove depozitara za jedanaest otvorenih investicijskih fondova s javnom ponudom te jedan alternativni investicijski
fond, koje je Erste Asset Management d.o.o. tijekom godine preuzeo od drugog tržišnog sudionika.
Kao rezultat navedenih aktivnosti, vrijednost imovine na skrbničkim računima povećana je za približno 45% u odnosu na
prethodnu godinu.
23
V. Upravljanje rizicima
Upravljanje rizicima je skup postupaka i metoda ustanovljenih radi utvrđivanja, mjerenja, odnosno procjenjivanja, kontrole i
praćenja rizika, uključujući i izvještavanje o rizicima kojima je kreditna institucija izložena ili bi mogla biti izložena u svojem
poslovanju. Banka je dužna redovito mjeriti odnosno procjenjivati rizike koje je utvrdila u svojem poslovanju. Postupci mjerenja
odnosno procjenjivanja rizika moraju obuhvaćati prikladne kvantitativne i/ili kvalitativne metode mjerenja odnosno procjene
rizika koje će omogućiti i uočavanje promjena u profilu rizičnosti Banke, uključujući i pojavljivanje novih rizika.
Najznačajniji rizici koji utječu na poslovanje Banke: kreditni, tržišni, operativni i rizik likvidnosti.
Kreditni rizik predstavlja rizik potencijalnog gubitka uslijed nepodmirenja dužnikove obveze prema Banci i nastaje iz mogućnosti
da se potraživanja banke po plasmanima i s njima povezanim naknadama i kamatama neće naplatiti u predviđenom iznosu i roku.
Banka identificira, mjeri, prati, kontrolira, odnosno aktivno upravlja kreditnim rizikom kao jednim od najvažnijih rizika, te
utvrđuje postojanje primjerene razine kapitala za pokriće tih rizika. Rizici povezani s kreditnim rizikom su: valutno indicirani
kreditni rizik, rezidualni rizik, rizik države, razrjeđivački rizik i rizik koncentracije velikih izloženosti.
Tržišni rizici predstavljaju rizik gubitka po otvorenim pozicijama koji proizlaze iz promjene kretanja tržišnih cijena, uključujući
promjene kamatnih stopa, tečaja valuta i cijena vrijednosnih papira. U tom smislu tržišni rizik podrazumijeva: (i) kamatni rizik u
knjizi trgovanja tako i u bankarskoj knjizi, (ii) valutni rizik i (iii) rizik ulaganja u vrijednosne papire.
Operativni rizik je rizik od gubitka koji je posljedica neadekvatnih ili neuspjelih internih procesa, ljudskih postupaka i sustava ili
vanjskih događaja te uključuje pravni rizik.
Pravni rizik podrazumijeva rizik tužbe ili sudskog postupka zbog neusklađenosti s nacionalnim ili međunarodnim pravnim i
zakonskim odredbama ili ugovornim odredbama ili internim pravilima i/ili etičkim ponašanjem proizašlim iz nacionalnih i
međunarodnih normi ili zakonski propisanih odgovornosti. Također, uključuje izloženost prema tek donesenim zakonima kao i
izmjene u tumačenjima postojećih zakona. Pravnim postupkom se smatraju sve pravne nagodbe, bilo sudske ili izvansudske, kao
što su arbitraža ili pregovaranje. Definicija operativnog rizika isključuje strateški i reputacijski rizik.
Banka uključuje reputacijski rizik u operativni rizik za potrebe procjene rizika budući da su te dvije vrste rizika usko povezane
(npr. većina događaja operativnog rizika imaju velik utjecaj s obzirom na reputaciju).
Rizik likvidnosti jest rizik gubitka koji proizlazi iz postojeće ili očekivane nemogućnosti kreditne institucije da podmiri svoje
novčane obveze po dospijeću. Rizik likvidnosti proizlazi iz ročne neusklađenosti izvora i plasmana.
Banka osim navedenih rizika upravlja i svim ostalim rizicima kojima je ili bi mogla biti izložena u svojem poslovanju kao što su:
sistemski, regulatorni, rizik poslovnog okruženja, ESG rizici itd.
24
VI. Erste Bank AD Podgorica
Erste Bank AD Podgorica ostvarila je u 2025. godini dobit prije oporezivanja u iznosu od 21,8 milijuna EUR, što predstavlja rast od
5,7% u odnosu na prethodnu godinu. Dobit nakon oporezivanja iznosila je 18,6 milijuna EUR, uz povrat na kapital (ROE) od 12,3%
i povrat na aktivu (ROA) od 1,9%.
Ukupni operativni prihodi ostvareni su u iznosu od 45,6 milijuna EUR, što predstavlja povećanje od 4,9% u odnosu na 2024. godinu.
Neto prihod od kamata iznosio je 38,5 milijuna EUR, ostvarivši rast od 7,8% uslijed povećanja kamatnih prihoda za 6,6%, kao i
smanjenja troškova pasive za 2,7%.
Neto prihod od naknada i provizija iznosio je 6,2 milijuna EUR, što predstavlja smanjenje od 11,8% u odnosu na 2024. godinu.
Najizraženiji pad zabilježen je u kartičnom poslovanju, prvenstveno zbog znatno viših troškova kartičarskih shema (Mastercard i
Visa), kao i smanjenog obujma transakcija stranih kartica uslijed slabije turističke sezone i manjeg priljeva stranih državljana u
Crnu Goru.
Istovremeno, ulazak Crne Gore u SEPA područje u listopadu 2025. godine doveo je do smanjenja prihoda od međunarodnog
platnog prometa, međutim neto prihod od platnog prometa i dalje je ostvario rast od 8,7% u odnosu na prethodnu godinu. Posebno
je zabilježen značajan rast prihoda od osiguranja od 93,2%, kao rezultat uvođenja novih proizvoda i provedenih prodajnih
kampanja tijekom 2025. godine.
Trošak rezervacija za očekivane kreditne gubitke bio je pozitivan i iznosio je 2,4 milijuna EUR, prvenstveno kao rezultat
oslobađanja rezervacija kod velikih korporativnih klijenata, uslijed uvođenja novog rejting sustava, kao i dodatnog oslobađanja
rezervacija kod pojedinih industrija. Pokazatelj troška kreditnog rizika iznosio je 0,36%, dok je na kraju 2024. godine iznosio 0,32%.
Pokrivenost nekvalitetnih kredita (NPL) rezervacijama iznosila je 120,5% na kraju 2025. godine, što predstavlja značajno
poboljšanje u odnosu na 107,3% na kraju prethodne godine. Ukupan iznos NPL‑a smanjen je na 20,7 milijuna EUR, što predstavlja
smanjenje od 3,7 milijuna EUR, zahvaljujući uspješnoj naplati, posebno kod većih korporativnih klijenata.
Operativni rashodi iznosili su 26,7 milijuna EUR, što predstavlja povećanje od 9,0% u odnosu na prethodnu godinu. Rast rashoda je
uzrokovan povećanjem troškova zaposlenih uslijed rasta broja zaposlenih i usklađivanja plaća sa inflacijom, povećanim IT
troškovima povezanim s učešćem u grupnim projektima i procesima digitalizacije, kao i većim doprinosima Fondu za zaštitu
depozita.
Na kraju 2025. godine ukupna aktiva Banke iznosila je 1.091 milijuna EUR, što predstavlja rast od 17,0% u odnosu na 2024. godinu.
Neto krediti klijentima dostigli su iznos od 672 milijuna EUR, uz rast od 15,3%, odnosno 89 milijuna EUR. U strukturi kreditnog
portffelja, neto krediti stanovništvu porasli su za 19,9%, dok su neto krediti gospodarstva povećani za 10,2%.
Ukupni depoziti klijenata povećani su za 119 milijuna EUR (18,0%) i na kraju 2025. godine iznosili su 777 milijuna EUR. Depoziti
stanovništva porasli su za 20,2%, dok su depoziti gospodarstva zabilježili rast od 16,2%. Tržišni udio Banke u depozitima povećan je
za 1,6% dostigavši 12,44% u 2025. godini, dok je tržišni udio kreditnog portfelja smanjen za 0,29 postotnih poena i iznosi 15,02%.
Sektor stanovništva ostvario je kamatne prihode u iznosu od 22,3 milijuna EUR, što predstavlja povećanje od 13,9% u odnosu na
prethodnu godinu. Ukupan kreditni portfelj ovog segmenta porastao je za 61,3 milijuna EUR (19,5%) i na kraju 2025. godine
iznosio 376,2 milijuna EUR.
Najveći udio u novim plasmanima imali su gotovinski krediti (65,8%), slijede stambeni krediti (27,7%). Plasman stambenih kredita
povećan je za 19,4 milijuna EUR (85,9%), uz značajan doprinos promotivnih uvjeta namijenjenih mladim bračnim parovima, pri
čemu je iznos kredita plasiranih po promotivnim uvjetima iznosio 13,1 milijuna EUR.
Nekamatni prihodi stanovništva ostvareni su u iznosu od 7,3 milijuna EUR, uz rast od 9,6% u odnosu na prethodnu godinu. Najveći
doprinos dali su prihodi od kartičnog poslovanja u iznosu od 3,8 milijuna EUR, što čini 53% ukupnih nekamatnih prihoda sektora.
Posebno je zabilježen značajan rast prihoda od osiguranja, koji su povećani s 294 tisuće EUR na 553 tisuće EUR, odnosno za 88,2%.
25
VI. Erste Bank AD Podgorica (nastavak)
Broj klijenata u segmentu stanovništva povećan je na 120,9 tisuća, što predstavlja rast od 4,1%, dok je broj aktivnih računa porastao
za 6,4% i iznosio 64,3 tisuće na kraju 2025. godine. Istraživanje zadovoljstva klijenata potvrdilo je zadržavanje visokog stupnja
kvalitete usluge, s rezultatom od 97,2.
Depoziti stanovništva porasli su za 59,9 milijuna EUR (20,23%), pri čemu su depoziti po viđenju povećani na 301,9 milijuna EUR, a
oročeni depoziti na 53,8 milijuna EUR. Tržišni udio Banke u depozitima stanovništva povećan je na 10,72% na kraju prosinca 2025
godine.
U segmentu poslovanja s pravnim osobama, kreditni portfelj je porastao za 38 milijuna EUR (13%) i na kraju studenog 2025. godine
iznosio 332,2 milijuna EUR. Portfelj leasinga povećan je s 9,8 milijuna EUR na 11,8 milijuna EUR, što predstavlja rast od 20,8%.
Tržišni udio kreditnog portfelja u 2025 je smanjen s 16,30% na 15,48%, uslijed bržeg rasta ukupnog tržišta.
Kamatni prihodi gospodarstva povećani su za 1,7% i na kraju 2025. godini iznosili su 14,1 milijuna EUR.
Depoziti gospodarstva povećani su za 58,7 milijuna EUR (16,2%), uz rast tržišnog udjela s 14,55% na 16,79%. Broj aktivnih klijenata
povećan je za 10,6%, što je pridonijelo rastu nekamatnih prihoda od 6,8%, posebno u segmentu domaćeg platnog p rometa.
Tijekom 2025. godine nastavljena je uspješna suradnja s članicama Erste Grupe kroz inicijative Western Balkans, u okviru kojih je,
putem preporuka drugih članica Grupe, započeta suradnja s novim klijentima.
26
VII. Erste Card Club d.o.o.
Financijski rezultat Erste Card Club-a (dalje u tekstu: ECC) u 2025. godini, nakon podjele poslovanja Društva s 1.listopadom 2024.
godine, sadržava rezultate samo acquiring dijela poslovanja.
U 2025. godini nastavlja se trend rasta prometa na prodajnim mjestima, kao najvećeg generatora prihoda ECC-a, uslijed veće
potrošnje i uspješne turističke sezone, uz istovremeni pritisak tržišta na provizije trgovaca.
U nastavku su opisane pojedine kategorije računa dobiti i gubitka koje zbog prethodno spomenute podjele Društva nisu usporedive
u svojem iznosu s prethodnom godinom.
Neto dobit ECC-a u 2025. godini iznosi 1,0 milijuna EUR, što je 35,7% manje u odnosu na 2024. godinu, nakon podjele poslovanja.
Operativni rezultat u 2025. godini iznosi 1,2 milijuna EUR (2024: 9,7 milijuna EUR). Rast prometa i prihoda od prihvata uz
optimizaciju operativnih troškova pozitivno utječe na operativni rezultat, uz istovremeni pritisak rasta naknada kartičnih shema.
Neto prihod od naknada iznosi 15,1 milijuna EUR (2024: 24,9 milijuna EUR), a od toga prihod od prihvata transakcija raste 8,5% u
odnosu na 2024. godinu, uslijed rasta prometa 6,6%.
Neto prihod od kamata u 2025. godini iznosi 0,2 milijuna EUR (2024: 12,9 milijuna EUR), koji se odnosi na kamatni prihod na
depozite i naknade za prijevremeno plaćanje trgovcima.
Rezervacije za rizike u 2025. godini iznose 0,1 milijuna EUR (2024: -1,2 milijuna EUR).
Opći administrativni troškovi u 2025. godini iznose 14,1 milijun EUR (2024: 28,3 milijuna EUR). Smanjenje troškova zaposlenih od
46,5% rezultat je migracije dijela poslovanja u Banku, uz veće troškove otpremnina. Ostali administrativni troškovi iznose 8,3
milijuna EUR (2024: 17,4 milijuna EUR), sukladno aktivnostima vezanima uz podjelu poslovanja.
Trošak amortizacije u 2025. godini iznosi 1,2 milijuna EUR (2024: 2,4 milijuna EUR). Najveći dio troškova, njih 65%, odnosi se na
amortizaciju EFT POS uređaja, dok se preostali dio odnosi na nematerijalnu imovinu.
Ostali rezultat poslovanja u 2025. godini pozitivan u iznosu od 52,1 tisuće EUR (2024: -6,0 milijuna EUR) naspram prethodne
godine gdje je glavninu troška činio trošak migracije u iznosu od 5,6 milijuna EUR.
Ukupna imovina ECC-a iznosi 94,0 milijuna EUR na 31.12.2025. godine s padom od 7,2% u usporedbi s 31.12.2024. godine, kada je
iznosila 101,3 milijuna EUR.*
Novac i novčana sredstva iznose 77,3 milijuna EUR i većinom se odnose na štićena sredstva na žiro računu društva. Na 31.12.2024.
ova stavka iznosila je 84,1 milijun EUR. Novac na računu čini 82% ukupne imovine Društva.*
Potraživanja od klijenata iznose 11,8 milijuna EUR (2024: 11,6 milijuna EUR), čine 13% ukupne imovine, i odnose se većinom na
potraživanja od kartičnih shema i banke principala za platne usluge imatelja platnih instrumenata, za prihvat kartičnih transakcija
na prodajnim mjestima. *
Većina obveza na dan 31.12.2025. godine odnosi se na obveze prema prodajnim mjestima u iznosu 76,4 milijuna EUR s udjelom
81% ukupne pasive (2024: 85,1 milijun EUR).*
Ukupan kapital iznosi 10,9 milijuna EUR (2024: 9,9 milijuna EUR) s udjelom 12% u ukupnoj pasivi. U 2025. godini odlučeno je da
se dobit tekućeg razdoblja u potpunosti zadrži unutar Društva. *
*U Izvještaj o financijskom položaju Grupe bilančne stavke ECC-a prikazane su u stavkama „Imovina namijenjena za prodaju” i
„Obveze povezane s imovinom namijenjenom za prodaju”.
27
VII. Erste Card Club d.o.o. (nastavak)
OPĆENITO O POSLOVANJU
U srpnju 2025. godine Erste banka kao 100 % vlasnik ECC-a, potpisala je ugovor o prodaji s Global Payments s.r.o. iz Češke (dalje u
tekstu: GP s.r.o.), a transakcija je zaključena 2.1.2026. godine, nakon svih regulatornih odobrenja. Ovime su Američki Global
Payments, Inc. („Global Payments“) i Erste Group, sa sjedištem u Beču, proširili svoju uspješnu zajedničku suradnju na Hrvatsku.
Zaključenjem transakcije GP s.r.o. i Erste banka nastavit će suradnju u segmentu prihvata kartica te formalizirati strateško
partnerstvo. Partnerstvo će se usredotočiti na usluge prihvata kartica i širenje ukupne prisutnosti na hrvatskom tržištu.
Kombinirajući naprednu tehnologiju i stručnost Global Payments-a sa snažnom lokalnom prisutnošću i klijentskom bazom Erste
banke, cilj suradnje je pružiti veću vrijednost trgovcima. Pritom će klijenti banke imati koristi od poboljšanih rješenja za prihvat
kartica, pojednostavljenih usluga i šireg raspona mogućnosti plaćanja. Obje strane predane su pružanju potpore digitalizaciji
platnih usluga i poticanju inovacija na hrvatskom tržištu. Naime, u listopadu 2024. Erste banka je od ECC-a preuzela segment
izdavanja kartica i u potpunosti ga integrirala u svoje poslovanje, dok je segment prihvata kartičnog plaćanja ostao redovni dio
poslovanja ECC-a.
GP s.r.o. je zajednički pothvat američke tvrtke Global Payments i Erste Group-e, a posluje od 2016. godine. Pruža usluge prihvata
kartičnog plaćanja u četiri zemlje: Češkoj, Slovačkoj, Rumunjskoj i Austriji. Vlasništvo nad društvom GP s.r.o. podijeljeno je na
sljedeći način: 51 % drži tvrtka kći Global Payments, dok 49 % drži tvrtka kći Erste Group. Global Payments Inc. (NYSE: GPN)
partner je poduzećima na području pružanja platnih trgovačkih usluga diljem svijeta. Osigurava najsuvremenija plaćanja i
najsuvremenija softerska rješenja namijenjena trgovcima. Kompanija s 27.000 zaposlenih posluje u 36 zemalja. Sjedište kompanije
je u Georgiji, SAD, i članica je S&P 500.
PROMET
Ukupan promet prihvata ECC-a u 2025. godini povećao se za 6,6% u odnosu na 2024. godinu te iznosi 4.144 milijuna EUR, sa
zadnje raspoloživim tržišnim udjelom od 17,3% na stanje 30.09.2025. (smanjenje 72 bps u odnosu na 30.09.2024.). U strukturi
prometa, najveći rast bilježi promet Visa i Mastercard kartica sa 8,6% u odnosu na 2024. godinu, pod utjecajem dosljednog trenda
turističke sezone i rasta potrošnje, dok je ukupni prihvat prometa Diners transakcija završio na podjednakoj razini kao i prethodne
godine.
Promet podizanja gotovine viši je za 7,6% u odnosu na 2024. godinu, potencijalno uzrokovan kombinacijom rastuće inflacije i
sporijeg rasta kupovne moći. Navike potrošača i dalje prate plaćanje gotovinom kao najčešće sredstvo plaćanja u RH.
Posljednjih se godina nazire t rend rasta bezgotovinskih platnih transakcija, od čega su najvećim dijelom u korištenju debitne
kartice, uz kontinuirano širenje načina prihvata i tehnoloških rješenja za kartična plaćanja.
Ukupan broj transakcija u 2025. godini premašio je 104 milijuna s porastom od 1,1% u odnosu na 2024. godinu.
28
VIII. Erste&Steiermärkische S-Leasing d.o.o.
Erste&Steiermärkische S-Leasing d.o.o. (Erste Leasing) je u 2025. godini ostvario dobit u iznosu od 7,8 milijuna EUR pri čemu je
ostvarena dobit viša za 1,3 milijuna EUR u usporedbi s 2024. godinom, najvećim dijelom zbog povećanja kamatnog prihoda. ROE
iznosi 10,7%, što predstavlja povećanje od 0,8 postotnih bodova, a ROA 1,3%, što predstavlja povećanje od 0,2 postotna boda u
odnosu na 2024.
Neto prihod od kamata iznosio je 13,4 milijuna EUR pri čemu je ostvaren rast od 14,2% u usporedbi s 2024. godinom. Prihodi od
kamata čine najznačajniji doprinos u rezultatu Društva te su veći za 2,8 milijuna EUR u usporedbi s 2024. godinom te se odnose na
kamate iz financijskog leasinga, dok su rashodi od kamata veći za 1,2 milijuna EUR te se odnose na troškove izvora financiranja.
Prihod od operativnog leasinga iznosio je 7,0 milijuna EUR i manji je za 6,7% u odnosu na 2024. godinu uslijed pada portfelja
operativnog leasinga.
Opći i administrativni troškovi iznose 13,2 milijuna EUR te su viši za 0,4% u odnosu na 2024. godinu uslijed povećanja plaća,
porasta ostalih administrativnih troškova te nižeg troška amortizacije imovine u operativnom leasingu.
U 2025. godini Društvo je imalo prihode od rezervacija u iznosu 0,1 milijuna EUR, dok su u 2024. oni iznosili 0,3 milijuna EUR.
NPL je povećan za 7,2% na iznos od 6,4 milijuna EUR, a NPL pokrivenost iznosi 51%, dok je u 2024. godini iznosila 63%.
Erste Leasing je do 31. prosinca 2025. godine sklopio 7.022 ugovora o leasingu ukupne vrijednosti 257,8 milijuna EUR čime
zauzima 12,3% tržišnog udjela prema zadnje objavljenim podacima Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga.
Ukupna imovina Erste Leasinga na dan 31. prosinca 2025. iznosila je 616,1 milijuna EUR, što predstavlja povećanje od 4,2% u
usporedbi s 2024. godinom. Neto potraživanja od financijskog leasinga i ostala potraživanja su porasla u odnosu na prošlu godinu
za 4,5% te iznose 571,9 milijuna EUR s udjelom od 92,8% u ukupnoj imovini. Materijalna imovina je iznosila 28,0 milijuna EUR s
udjelom od 4,5% u ukupnoj aktivi, najvećim dijelom se odnosi na imovinu danu u operativni leasing te se smanjila 8,7% u odnosu
na 31. prosinca 2024.
Ukupne obveze prema kreditnim institucijama i klijentima na dan 31. prosinca 2025. iznosile su 531,4 milijuna EUR s udjelom od
86,2% ukupne pasive te su 3,6% više nego prethodne godine i u skladu su s rastom portfelja. Ostale financijske obveze su pale zbog
smanjenja obveza prema dobavljačima, dok ostale obveze koje se odnose na primljena učešća po osnovi financijskog leasinga, prate
trend povećanja financijskog leasinga u portfelju.
Ukupan kapital iznosio je 75,6 milijuna EUR u 2025. godini te je viši za 10,4% u usporedbi s 2024. godinom.
29
Indeks korisničkog iskustva (CXI)
Erste Grupa, uključujući EBC Grupu, posvećena je poboljšanju financijskog zdravlja i ekonomske stabilnosti svojih klijenata. Ta se
predanost odražava u nekoliko ključnih inicijativa i ciljeva. Poboljšanjem financijskog zdravlja svojih klijenata, EBC Grupa nastoji
poboljšati njihovo zadovoljstvo i lojalnost, što su ključne komponente CXI-ja – ovaj indeks dio je širokog okvira Erste grupe te se
izračunava i prati na razini Erste grupe.
Indeks korisničkog iskustva (CXI) mjeri zadovoljstvo i lojalnost kupaca, što proizlazi iz ocjena zadovoljstva, preporuka, spremnosti
za promjenu banke, rezultata truda kupaca i stopa otkupa. Predstavlja cjelokupno korisničko iskustvo i njegov učinak na odnos s
EBC-om.
CXI se izračunava pomoću formule:
CXI=%zagovara+%vjerni kupci+0.5×%jednostavno zadovoljni−%neangažirani−%nezadovoljni
CXI se mjeri tromjesečnim i godišnjim istraživanjima koja provodi vanjski institut za istraživanje tržišta, a obuhvaća privatne,
mikro, mala i srednja poduzeća. Ova istraživanja uključuju 2.400 telefonskih intervjua godišnje u segmentu maloprodaje i najmanje
1.600 tvrtki u korporativnom segmentu. Rezultati se koriste za postavljanje ciljnih vrijednosti za sljedeću godinu, s ciljem značajnih
godišnjih poboljšanja u konačnici s ciljem postati lider u CXI-ju u zemlji. CXI se također koristi u procjeni bonusa za menadžment i
zaposlenike, pri čemu ciljeve postavljaju Group People & Culture, Group Customer Experience i relevantne poslovne linije. Zbog
velike količine istraživanja tržišta uključenog u izračun CXI-ja, ograničenje ove metrike predstavlja standardna devijacija.
Podržavajući financijski isključena mikropoduzeća i start-upove, EBC Grupa njeguje ekonomsku stabilnost i povećava zadovoljstvo
kupaca, čime pozitivno utječe na CXI.
Indeks korisničkog iskustva (CXI)

| PI | Micro | SME | Ukupno
Razlika u odnosu na prva 3 konkurenta | Razlika u odnosu na prva 3 konkurenta | Razlika u odnosu na prva 3 konkurenta | Razlika u odnosu na prva 3 konkurenta
2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Erste Banka Hrvatska | 12,9 | 13,2 | 11,0 | 6,8 | 10,1 | 9,3 | 12,0 | 11,1

EBC je i u 2025. godini uspio zadržati izvrsne ocjene zadovoljstva korisnika iz prethodne godine što je vidljivo u sljedećem
paragrafu u kojem Erste grupa daje pregled rezultata. EBC je među najboljim bankama, prema CXI rezultatu, na svojim tržištima.
Mjerenje ove metrike potvrđuje vanjsko tijelo koje nije pružatelj usluge osiguranja.
CXI Privatni klijenti - U segmentu privatnih klijenata Erste Bank Hrvatska ostvarila je najbolje ocjene na tržištima Erste Grupe.
CXI mikro segment - U mikro segmentu Erste Bank Hrvatska uspjela je napredovati u odnosu na prva 3 konkurenta. Erste Bank
Hrvatska također je uspjela preuzeti vodstvo na lokalnom bankarskom tržištu.
CXI segment malih i srednjih poduzeća - U segmentu malih i srednjih poduzeća, Erste Bank Hrvatska ostvarila je prvo mjesto
na svojem tržištu. Razvoj u ovom segmentu je stabilan u odnosu na top 3 konkurenta na većini tržišta.
31
Izvještaj o primjeni kodeksa
korporativnog upravljanja
Korporativnom upravljanju u Erste&Steiermärkische Bank d.d. posvećuje se osobita pozornost, te ono predstavlja najznačajniju
odrednicu u poslovanju Banke, koja osigurava poticaj Upravi i menadžmentu te Nadzornom odboru u ostvarivanju interesa i zaštite
dioničara i Banke u cjelini.
Banka u svom poslovanju primjenjuje Načela korporativnog upravljanja usvojena od Uprave i Nadzornog odbora radi uspostave
visokih standarda i ostvarenja dobrog korporativnog upravljanja, transparentnosti poslovanja kao osnove za zaštitu dioničara,
investitora i drugih nositelja interesa, te brige za radnike, održivi razvoj i zaštitu okoliša (dalje u tekstu: Načela). Načela se temelje
na pozitivnim propisima Republike Hrvatske te osiguravaju strateško vođenje Banke, učinkovit nadzor nad upravljanjem i
odgovornosti Uprave i Nadzornog odbora prema Banci, njezinim zaposlenicima, klijentima i ostalim zainteresiranim stranama, i
objavljena su na službenoj Internet stranici Banke.
Banka se u svom radu osobito pridržava sljedećih načela korporativnog upravljanja:
• Transparentnost poslovanja;
• Zaštita prava dioničara;
• Jasno određene ovlasti i odgovornosti tijela Banke;
• Suradnja između Uprave i Nadzornog odbora te transparentnost odnosa između svih tijela Banke, radnika, dioničara,
klijenata Banke i javnosti u cjelini;
• Efikasan sustav unutarnjih kontrola.
Banka je osigurala integritet računovodstvenog sustava i financijskog izvještavanja, odgovarajuće sustave unutarnjih kontrola,
sustav za upravljanje rizicima i pouzdanost informacijskog sustava koji pokrivaju sve važne aktivnosti Banke. Istovremeno Banka je
angažirala vanjskog revizora i organizirala primjenu prethodnog, stalnog i naknadnog financijskog nadzora u financijskom
izvješćivanju te u donošenju potrebnih odluka.
Računovodstveni sustav, temeljen na Međunarodnim računovodstvenim standardima i Međunarodnim standardima financijskog
izvještavanja te definiran Računovodstvenim politikama Banke, propisan je Pravilnikom o računovodstvu koji definira prava,
obveze i odgovornosti svih sudionika što uključuje i obvezu kontinuiranog nadzora, dok je rad ostalih sustava također podržan
posebnom normativnom regulativom.
Banka je uspostavila sustav unutarnjih kontrola kojim se osigurava djelotvoran izravan nadzor, integriranim djelovanjem
postupaka i procesa za praćenje učinkovitosti poslovanja Banke, pouzdanosti financijskog izvješćivanja te usklađenosti sa
zakonskim i podzakonskim propisima kao i s dobrim poslovnim običajima. Sustav unutarnjih kontrola u Banci ostvaruje se
paralelnim djelovanjem triju međusobno neovisnih funkcija: (a) funkcije praćenja rizika (b) funkcije praćenja usklađenosti
(compliance) i (c) funkcije unutarnje revizije.
U povezanim društvima Banke u kojima je to potrebno obzirom na djelatnosti koje društva obavljaju, veličinu, značaj i regulatorni
okvir, također je uspostavljena funkcija praćenja usklađenosti, funkcija praćenja rizika i funkcija unutarnje revizije.
Glavne značajke sustava unutarnjih kontrola Banke i povezanih društava očituju se u neovisnim nositeljima kontrolnih funkcija
odgovornih za identifikaciju, procjenu i upravljanje rizicima, uključujući kontrolu rizika i funkciju usklađenosti, dok interna
revizija nadgleda cjelokupno poslovanje Banke i Grupe s ciljem procjene adekvatnosti uspostavljenog sustava internih kontrola.
Također, Kodeksom ponašanja Banke uređuju se osnovna pravila poslovnog ponašanja zaposlenika Banke u svrhu očuvanja i
daljnjeg razvoja ugleda bankarstva i Banke u društvu, promičući ideju profesionalnosti, odgovornosti i transparentnosti poslovanja.
Nadalje, Banka je 2017. godine usvojila Politiku raznolikosti i uključenosti koja određuje okvire i smjernice te daje opća načela o
integraciji upravljanja raznolikošću u korporativnoj kulturi i poslovanju, a sve u skladu s načelima Erste Grupe.
Osnovni rizik vezan uz financijsko izvještavanje odnosi se na greške ili namjerne postupke (prijevare) koje dovode do narušavanja
istinitog i fer prikaza financijskog položaja i uspješnosti Banke. To se događa u slučaju kada su podaci u financijskim izvješćima u
suštini nedosljedni ili netočni, a pojedinačno ili skupno mogu utjecati na donošenje odluka od strane korisnika financijskih
izvještaja. Takva odluka može napraviti ozbiljnu štetu, kao što je financijski gubitak, nametanje sankcija od strane supervizora ili
reputacijska šteta.
32
Izvještaj o primjeni kodeksa
korporativnog upravljanja
(nastavak)
Složeni zahtjevi za priznavanje i mjerenje financijskih instrumenata, posebno procjene određivanja fer vrijednosti za koje nisu
dostupne pouzdane tržišne vrijednosti, procjene za priznavanje ispravaka vrijednosti i rezerviranja, kao i teško poslovno okruženje
donose rizik od značajnih grešaka u financijskom izvještavanju.
Temeljni kapital Banke, koji je u cijelosti uplaćen, iznosi 237.778.450,00 EUR i podijeljen je na 16.984.175 redovnih dionica izdanih
u nematerijaliziranom obliku koje se vode pri Središnjem klirinškom depozitarnom društvu d.d. s oznakom »RIBA-R-A«.
Nominalna vrijednost svake dionice iznosi 14,00 EUR i daje pravo na jedan glas u Glavnoj skupštini Banke, na kojoj dioničari
Banke ostvaraju svoja prava.
Kako bi poboljšali koordinaciju upravljanja Bankom i pojednostavili dioničku strukturu, posredni dioničari Erste Group Bank AG i
Steiermärkische Bank und Sparkassen AG odlučili su postati neposrednim dioničarima Banke, preuzimanjem dionica Banke od
društva ESB Holding GmbH u istim postocima u kojima su imali udjele u kapitalu navedenog društva.
U skladu s navedenim, do 30. prosinca 2015. sve dionice Banke držalo je društvo ESB Holding GmbH, a od 30. prosinca 2015. sve
dionice Banke drže društva Erste Group Bank AG (59,02%) i Steiermärkische Bank und Sparkassen AG (40,98%).
Glavna skupština odlučuje o pitanjima koja su izričito predviđena zakonskim propisima i Statutom Banke. Glavnu skupštinu saziva
Uprava ili Nadzorni odbor najmanje jednom godišnje i kada to zahtijevaju interesi Banke. O izmjenama i dopunama Statuta,
odlučuje Glavna skupština Banke većinom glasova koji predstavljaju najmanje tri četvrtine temeljnog kapitala zastupljenog na
Glavnoj skupštini.
Banka je dana 15. svibnja 2025. godine održala redovnu Glavnu skupštinu na kojoj je donesena odluka o raspodjeli dobiti u 2024.
godini. Neto dobit Banke ostvarena u 2024. godini iznosila je 225.426.377,64 EUR od čega je 102.121.267,04 EUR raspoređeno u
zadržanu dobit, iznos od 120.513.384,47 EUR raspoređen za dividendu dioničarima, dok je iznos od 2.791.726,03 EUR raspodjelen
imateljima instrumenta dodatnog osnovnog kapitala (AT1).
Dioničarima Banke, Erste Group Bank AG i Steiermärkische Bank und Sparkassen AG dividenda i iznos dodatnog osnovnog
kapitala isplaćen je 26. svibnja 2025. godine.
Uz navedeno, Glavna skupština je usvojila i odluku o isplati dividende iz zadržane dobiti u iznosu od 250.007.056,00 EUR odnosno
14,72 EUR po dionici dioničarima, a po ispunjenju uvjeta zaštite deponenata iz članka 312.a Zakona o kreditnim institucijama.
Dioničarima Banke, Erste Group Bank AG i Steiermärkische Bank und Sparkassen AG dividenda iz zadržane dobiti isplaćena je 27.
studenog 2025. godine.
Dodatno usvojene su odluke o davanju razrješnice članovima Uprave i Nadzornog odbora.
Osim navedene redovne Glavne skupštine, u 2025. godini održane su i dvije izvanredne Glavne skupštine Banke.
Na izvanrednoj Glavnoj skupštini održanoj 25. lipnja 2025. godine donesena je odluka o izmjenama i dopunama Statuta Banke,
odluka o usvajanju Politike o procjeni primjerenosti predsjednika Uprave, članova Uprave i članova Nadzornog odbora i planu
sukcesije, odluka o procjeni primjerenosti članova Nadzornog odbora i kolektivnoj primjerenosti Nadzornog odbora, odluka o
imenovanju revizora Banke za 2025. i 2026. godinu i odluka o imenovanju revizora Banke za reviziju izvještaja o održivosti
(konsolidiranog) za 2025. i 2026. godinu.
Statut Banke izmijenjeni je u dijelu koji se odnosi na odluke koje su se mogle donositi isključivo nakon što Nadzorni odbor dostavi
svoje izvješće ili mišljenje o relevantnim pitanjima. To uključuje odluke o raspodjeli dobiti, imenovanju revizora, izmjenama
Statuta, povećanju i smanjenju kapitala, prestanku rada Banke te promjeni tvrtke i sjedišta Banke. Prema izmijenjenom Statutu,
takve se odluke mogu donositi i bez prethodnog izvješća ili mišljenja Nadzornog odbora. Ove pravne izmjene jačaju ovlasti Glavne
skupštine, naglašavajući njezinu nadležnost za donošenje navedenih odluka.
33
Izvještaj o primjeni kodeksa
korporativnog upravljanja
(nastavak)
Osim navedenog, društvo PKF FACT revizija d.o.o. imenovano je revizorom Banke za 2025. i 2026. poslovnu godinu dok je društvo
PricewaterhouseCoopers d.o.o. imenovano revizorom Banke za konsolidirano izvješće o održivosti za 2025. i 2026 poslovnu
godinu.
Na izvanrednoj Glavnoj skupštini 20. studenog 2025. godine usvojene su odluke o procjeni primjerenosti kandidata za člana
Nadzornog odbora i izboru člana Nadzornog odbora.
Pravila o imenovanju i opozivu imenovanja članova Uprave i Nadzornog odbora, ovlasti članova Uprave i Nadzornog odbora, te
podaci o sastavu i djelovanju Uprave, Nadzornog odbora i njihovih pomoćnih tijela propisani su u Načelima.
Uprava Banke vodi poslove Banke na vlastitu odgovornost sukladno Zakonu o trgovačkim društvima, Zakonu o kreditnim
institucijama, internim aktima Banke te zastupa Banku. Uprava Banke sastoji se od pet (5) članova, od kojih je jedan Predsjednik.
Uprava svoje odluke i zaključke donosi na sjednicama. Organizacija, način rada i odlučivanja Uprave regulirani su Poslovnikom o
radu Uprave.
Članovi Uprave su:
• Christoph Schoefboeck, predsjednik Uprave,
• Martin Hornig, član Uprave,
• Krešimir Barić, član Uprave,
• Hannes Frotzbacher, član Uprave,
• Katarina Kraljević, članica Uprave.
Nadzorni odbor nadzire vođenje poslova Banke te se sastoji se od sedam (7) članova, koje bira Glavna skupština.
Članovi Nadzornog odbora su:
• Willibald Cernko, predsjednik Nadzornog odbora do 1. ožujka 2025. godine,
• Georg Bucher, zamjenik predsjednika Nadzornog odbora,
• Ingo Bleier, član Nadzornog odbora, od 2. ožujka 2025. godine predsjednik Nadzornog odbora,
• Judit Agnes Havasi, članica Nadzornog odbora,
• Walburga Seidl, članica Nadzornog odbora,
• Nina Begičević Ređep, članica Nadzornog odbora,
• Roland Klimesch, član Nadzornog odbora,
• Robert Schmidbauer, člana Nadzornog odbora od 2. ožujka 2025. godine.
Nadzorni odbor djeluje na sjednicama. Saziv i održavanje sjednica, postupak odlučivanja i ovlaštenja propisana su Poslovnikom o
radu Nadzornog odbora. Nadzorni odbor ima četiri (4) osnovanih odbora i to: Revizijski odbor, Odbor za primitke, Odbor za
imenovanja i Odbor za rizike, a koji su osnovani s ciljem donošenja kompetentnih i neovisnih prosudbi o svim pitanjima koja su
internim aktima Banke i relevantnim propisima stavljena u njihovu nadležnost. Članove odbora imenuje se iz reda Nadzornog
odbora.
Revizijski odbor:
• Georg Bucher, predsjednik Odbora
• Judit Ágnes Havasi, članica Odbora
• Roland Klimesch, član Odbora
Odbor za primitke:
• Judit Ágnes Havasi, predsjednica Odbora
• Willibald Cernko, član Odbora do 1. ožujka 2025
• Georg Bucher, član Odbora
• Ingo Bleier, član Odbora od 2. ožujka 2025.
34
Izvještaj o primjeni kodeksa
korporativnog upravljanja
(nastavak)
Odbor za imenovanja:
• Judit Ágnes Havasi, predsjednica Odbora
• Willibald Cernko, član Odbora do 1. ožujka 2025.
• Georg Bucher, član Odbora
• Roland Klimesch, član Odbora
• Walburga Seidl, članica Odbora
• Ingo Bleier, član Odbora od 2. ožujka 2025.
Odbor za rizike:
• Nina Begičević Ređep, predsjednica Odbora
• Walburga Seidl, članica Odbora
• Willibald Cernko, član Odbora do 1. ožujka 2025.
• Ingo Bleier, član Odbora od 2. ožujka 2025.
36
37
38
39
40
41
42
Izvještaj o održivosti
Sadržaj

Opće objave . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 44
Osnova za sastavljanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 44
BP-1 – Opća osnova za sastavljanje izjava o održivosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 44
BP-2 – Objave u posebnim okolnostima, vremenski horizonti i metodologija izvještavanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 44
Upravljanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 46
GOV-1 – Uloga administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 46
GOV-2 – Informacije koje se dostavljaju administrativnim, upravljačkim i nadzornim tijelima poduzeća i čimbenici održivosti kojima se bave ta tijela . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 49
GOV-3 – Uključivanje rezultata povezanih s održivošću u programe poticaja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 50
GOV-4 – Izvještaj o dužnoj pažnji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 51
GOV-5 – Upravljanje rizicima i unutarnje kontrole izvještavanja o održivosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 52
Strategija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 54
SBM-1 – Strategija, poslovni model i lanac vrijednosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 54
SBM-2 – Interesi i stajališta dionika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 56
SBM-3 – Značajni učinci, rizici i prilike te njihova interakcija sa strategijom i poslovnim modelom . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 58
Upravljanje učincima, rizicima i prilikama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 61
IRO-1 – Opis postupaka za utvrđivanje i procjenu značajnih učinaka, rizika i prilika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 61
IRO-2 – Zahtjevi za objavljivanje u ESRS-u obuhvaćeni izjavom o održivosti poduzeća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 67
Informacije o okolišu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 74
Objave u skladu s člankom 8. EU Uredbe o taksonomiji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 74
Klimatske promjene . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 112
E1-1 Tranzicijski plan za ublažavanje klimatskih promjena . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 116
E1-2 – Politike i tranzicijske mjere za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu tim promjenama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 117
E1-3 – Mjere i resursi u vezi s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom tim promjenama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 122
E1-4 – Ciljne vrijednosti povezane s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom tim promjenama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 126
E1-5 – Potrošnja energije i kombinacija izvora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 131
E1-6 – Bruto opseg 1, 2, 3 i ukupne emisije stakleničkih plinova . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 132
Bioraznolikost i ekosustavi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 140
E4 SBM-3 – Značajan učinak povezan s bioraznolikosti i ekosustavima . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 140
E4-1 – Otpornost strategije i poslovnog modela EBC grupe u odnosu na prekrivanje tla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 140
E4-2 – Politike povezane s prekrivanjem tla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 141
E4-3 – Mjere i resursi povezani s prekrivanjem tla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 142
E4-4 – Ciljne vrijednosti povezane s prekrivanjem tla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 142
E4-5 – Pokazatelji učinaka povezane s prekrivanjem tla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 142
Društvene informacije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 143
Vlastita radna snaga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 143
S1 SBM3 – Značajni učinci, rizici i prilike povezani s vlastitom radnom snagom i njihova interakcija sa strategijom i poslovnim modelom | 143
S1-1 – Politike vezane uz vlastitu radnu snagu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 145
S1-2 – Postupci za suradnju s vlastitom radnom snagom i predstavnicima radnika o učincima . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 148
S1-3 – Postupci za sanaciju negativnih učinaka i kanali za vlastitu radnu snagu kako bi izrazili zabrinutost . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 150
S1-4 – Poduzimanje mjera za značajne učinke na vlastitu radnu snagu, pristupi upravljanju značajnim rizicima i ostvarivanje značajnih prilika povezanih s vlastitom radnom snagom te djelotvornost tih mjera . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 151
S1-5 – Ciljne vrijednosti povezane s upravljanjem značajnim negativnim učincima, poticanjem pozitivnih učinaka i upravljanjem značajnim rizicima i prilikama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 155
S1-6 – Obilježja zaposlenika poduzeća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 156
S1-7 – Obilježja radnika koji nisu u radnom odnosu s poduzećem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 158
S1-9 – Pokazatelji raznolikosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 158
S1-12 – Osobe s invaliditetom . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 158
S1-13 – Pokazatelji vezani za edukaciju i razvoj vještina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 159
S1-16 – Pokazatelji primitaka (razlika u plaćama i ukupnI primici) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 160

43

S1-17 – Slučajevi, pritužbe i ozbiljni učinci na ljudska prava . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 161
Pogođene zajednice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 162
S3 SBM-3 – Značajni učinak te njegova interakcija sa strategijom i poslovnim modelom . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 162
S3-1 – Politike koje se odnose na pogođene zajednice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 162
S3-2 –Postupci za suradnju s pogođenim zajednicama o učincima . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 163
S3-4 Poduzimanje mjera za značajne učinke na pogođene zajednice te upravljanje djelotvornošću tih mjera . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 164
S3-5 – Ciljne vrijednosti za unapređenje pozitivnih učinaka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 165
Potrošači i krajnji korisnici . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 167
S4 SBM-3 – Značajni učinci, rizici i prilike te njihova interakcija sa strategijom i poslovnim modelom . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 167
S4-1 – Politike koje se odnose na potrošače i krajnje korisnike . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 168
S4-3 – Postupci za sanaciju negativnih učinaka i kanali kojima potrošači i krajnji korisnici mogu izraziti zabrinutost . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 170
S4-4 – Poduzimanje mjera za značajne učinke na potrošače i krajnje korisnike, pristupi upravljanju značajnim rizicima i ostvarivanje značajnih prilika povezanih s potrošačima i krajnjim korisnicima te djelotvornost tih mjera . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 171
S4-5 – Ciljne vrijednosti za upravljanje značajnim negativnim učincima, poticanje pozitivnih učinaka i upravljanje značajnim rizicima i prilikama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 173
Informacije o poslovnom ponašanju . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 174
Poslovno ponašanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 174
G1-1 – Politike poslovnog ponašanja i korporativna kultura . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 175
G1-3 – Sprječavanje i otkrivanje korupcije i podmićivanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 176
G1-4 – Slučajevi korupcije ili podmićivanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 177

44
Opće objave
Osnova za sastavljanje
BP-1 – OPĆA OSNOVA ZA SASTAVLJANJE IZJAVA O ODRŽIVOSTI
Erste&Steiermärkische Bank d.d (dalje u tekstu: Erste banka Hrvatska) i ovisna društva (dalje u tekstu: EBC Grupa) za 2025.
godinu integrirala je svoj izvještaj o održivosti u izvještaj poslovodstva. Ovaj je izvještaj pripremljen primjenom Europskih
standarda izvještavanja o održivosti (ESRS) kao okvira, zajedno sa zahtjevima iz članka 8. Uredbe o taksonomiji 2020/852 (dalje u
tekstu: EU Taksonomija). Izvještaj o održivosti pripremljen je na konsolidiranoj osnovi.
Opseg konsolidacije izvještaja o održivosti slijedi opseg konsolidacije u financijskim izvještajima koji se sastavljaju prema
Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI). Informacije u ovom Izvještaju odnose se na subjekte unutar ovog
opsega konsolidacije, kao i na uzvodni i nizvodni lanac vrijednosti EBC Grupe. Tamo gdje to nije slučaj, isto je naznačeno u tekstu.
Opseg konsolidacije uključuje sljedeće subjekte unutar EBC Grupe:
• Erste&Steiermärkische Bank d.d.
• Erste&Steiermärkische S-Leasing d.o.o.
• Erste Card Club d.o.o.
• Erste Bank AD Podgorica
• Erste nekretnine d.o.o.
• Izbor nekretnina d.o.o.
• Keks Pay d.o.o.
Kako bi se osiguralo da su svi značajni materijalni aspekti uzeti u obzir, EBC Grupa provela je procjenu lanca vrijednosti, koja je
bila dio procjene dvostruke značajnosti. Ova procjena značajnosti pomogla je EBC Grupi pri identifikaciji i procijeni učinaka, rizika
i prilika (IRO) u cijelom lancu vrijednosti. Značajni IRO-i povezani s lancem vrijednosti sastavni su dio izvještaja. Dodatne
informacije o lancu vrijednosti i njegovoj procjeni dostupne su u poglavlju "SBM-1 – Strategija, poslovni model i lanac vrijednosti".
Osim kvalitativnog opisa lanca vrijednosti i njegove uloge u DMA-u, izjava o održivosti pokriva i gornji i nizvodni lanac vrijednosti
Grupe kroz izvještavanje o emisijama stakleničkih plinova iz Opsega 3
U Hrvatskoj je Direktiva o korporativnom izvješćivanju o održivosti (CSRD) usvojena u nacionalno zakonodavstvo donošenjem
Zakona o računovodstvu (NN br. 85/2024, 145/2024, 151/2025), izmjenama i dopunama Zakona o reviziji (NN br. 127/2017,
27/2024, 85/2024, 145/2024,151/2025) i Zakona o tržištu kapitala (NN br. 65/18, 17/20, 83/21, 151/22, 85/24). Zakonom o
računovodstvu propisano je izuzeće od objavljivanja predstojećih događaja ili pitanja o kojima se pregovara, kako je predviđeno
člankom 19.a stavkom 3. i člankom 29.a stavkom 3. Direktive 2013/34/EU. EBC Grupa nije koristila ovo izuzeće u izvještaju o
održivosti.
Zahtjevi za objavu u određenim točkama uključuju informacije upućivanjem uglavnom na financijske izvještaje, bilješke, izjavu o
korporativnom upravljanju ili odjeljke u ovom izvješaju o održivosti. Svaka referenca navedena je u odgovarajućem zahtjevu za
objavu informacija. Sve relevantne objave i podatkovne točke propisane ESRS-om uključene su izravno u ovaj dokument, bez
potrebe za vanjskim upućivanjem na druga izvješća ili dokumente.
EBC Grupa nije iskoristila mogućnost isključivanja informacija povezanih s intelektualnim vlasništvom, znanjem i iskustvom ili
rezultatima inovacija.
BP-2 – OBJAVE U POSEBNIM OKOLNOSTIMA, VREMENSKI HORIZONTI I
METODOLOGIJA IZVJEŠTAVANJA
Izvori procjene i neizvjesnost ishoda
Određeni objavljeni pokazatelji izračunati su na temelju procjena i pretpostavki. Informacije o procjenama i izvorima podataka,
uključujući moguće nesigurnosti mjerenja i pretpostavke, prema potrebi, navedene su u odgovarajućim tematskim poglavljima.
EBC Grupa objavljuje pokazatelje koji uključuju informacije o lancu vrijednosti koje su dobivene izravno od drugih ugovornih
strana ili neizravno izvedene od pružatelja podataka trećih strana ili proxyja specifičnih za industriju.
45
Visoka razina nesigurnosti mjerenja zbog ograničenja podataka i metodologija odnosi se na objavljivanje emisija stakleničkih
plinova. U analizi EBC grupe i postavljanju klimatskih ciljnih vrijednosti, procjene su napravljene korištenjem priznatih okvira koji
su bili dostupni u to vrijeme. Detaljni opisi metodoloških pristupa mogu se pronaći u odjeljcima E1-4 i E1-6.
Prikaz izvještavanja o EU Taksonomiji podložan je neizvjesnosti zbog ograničenja dostupnosti informacija i upotrebe podataka
trećih strana. Više je opisano u načelima izvještavanja ovog izvještaja o održivosti za opis ograničenja u podacima i kvaliteti
podataka za izvještavanje o EU taksonomije.
Ograničenja u dostupnosti podataka o okolišu od korporativnih klijenata EBC grupe i drugih poslovnih odnosa također su mogla
utjecati na rezultate procjene značajnosti učinaka.
Za utvrđivanje ciljnih vrijednosti povezanih s klimom, uz odgovarajuće mjere i politike, potrebni su parametri usmjereni na
budućnost u dugoročnom razdoblju. Parametri EBC Grupe temelje se na očekivanjima, projekcijama i procjenama, što inherentno
uključuje određeni stupanj neizvjesnosti i rizika. To je zbog čimbenika kao što su metodologije koje se razvijaju, promjenjivi tržišni
uvjeti, tehnološki napredak i izazovi u dostupnosti podataka, točnosti, kao i potencijalne regulatorne promjene. Te su procjene
podložne promjenama i ne bi se trebale smatrati pouzdanim pokazateljima buduće uspješnosti.
Kako bi se odgovorilo na ta ograničenja, Erste Group je implementirao ESG strategiju podataka, koja vrijedi i za EBC grupu. ESG
strategija definira strukturirane kratkoročne i srednjoročne aktivnosti za poboljšanje dostupnosti ESG podataka. Strategija je
posebno usmjerena na jačanje prikupljanja ESG podataka na razini klijenata. Napredak u provedbi ovih aktivnosti redovito se prati
kroz interne upravljačke okvire s ciljem postupnog smanjenja nesigurnosti procjena tijekom vremena.
Prijelazne odredbe i mogućnosti postupnog uvođenja
• EBC Grupa je koristila opciju postupnog uvođenja prema ESRS 1 Prilogu C u vezi s raspodjelom ukupnih prihoda, kako je
uključeno u njezine financijske izvještaje, po značajnim ESRS sektorima i popisu dodatnih značajnih ESRS sektora,
uzimajući u obzir da takvi sektori još nisu definirani (SBM1 točka 40 b i 40 c) i očekivane financijske učinke materijalnih
rizika i prilika identificiranih na financijsku poziciju i financijske rezultate EBC Grupe u budućim godinama (SBM-3
48e).
• EBC Grupa je koristila opciju postupnog uvođenja prema ESRS 1 Dodatku C s obzirom na očekivane financijske
posljedice značajnih rizika i prilika identificiranih u odnosu na financijski položaj i financijske rezultate EBC Grupe u
narednim godinama (SBM-3, E 1-9).
Vremenska razdoblja
EBC Grupa primjenjuje sljedeća vremenska razdoblja u skladu sa ESRS-om:
• kratki rok: do 1 godine
• srednji rok: 1 do 5 godina
• dugi rok: više od 5 godina
Gdje je primjenjivo, svako odstupanje od ovih vremenskih okvira posebno je naznačeno (na primjer, zbog vremenskih okvira koji
su usklađeni s internim procesima upravljanja rizicima).
46
Upravljanje
GOV-1 – ULOGA ADMINISTRATIVNIH, UPRAVLJAČKIH I NADZORNIH TIJELA
Organizacijska struktura za teme održivosti
Uprava
Uprava ima sveobuhvatnu odgovornost za upravljanje organizacijom i definiranje strategije, okvira, ciljnih vrijednosti i prioriteta
održivosti. To uključuje osiguravanje provedbe strategije održivosti alociranjem odgovarajućih resursa i kontrola te pripremom
konsolidiranog izvještaja o održivosti. Uprava je odgovorna i za postupak utvrđivanja učinaka, rizika i prilika (IRO) te se Upravu
periodično obavještava o postignutom statusu upravljanja IRO‑ima i ciljevima uključujući ostvarene etape.
U 2025. godini Upravu su stručnjaci iz različitih sektora (Strategija, Upravljanje rizicima i ostalih poslovnih područja) informirali o
značajnim okolišnim IRO-ima (održivo financiranje, ublažavanje klimatskih promjena). Za društvene teme predstavljena je
strategija raznolikosti o kojoj je raspravljala i Uprava. Razlika u plaćama između spolova predstavljena je Upravi i Odboru za
primitke Nadzornog odbora. Chief Risk Officer (CRO) tromjesečno se informira o pitanjima privatnosti podataka i prima redovita
izvješća. Postoje i ad-hoc sastanci s drugim članovima Uprave o tim pitanjima. O temama upravljanja koje se odnose na zviždače,
članovi Uprave bili su informirani o Politici zviždača, kao i usklađenosti sa važećim zakonima EU-a i Zakonom o zaštiti zviždača.
To je uključivalo i pregled slučajeva iz posljednjeg izvještajnog razdoblja.
Uprava, Revizijski odbor i Nadzorni odbor redovito su obaviješteni o statusu i rezultatima procjene dvostruke značajnosti (DMA)
od strane Sektora za računovodstvo i ESG koordinatora. Uprava je zatim odobrila procjenu dvostruke značajnosti koja je
predstavljena i Revizijskom odboru.
Uprava osigurava lokalno usvajanje strategija povezanih s održivošću i razvija prilagođeni katalog mjera za provedbu tih strategija,
uzimajući u obzir regionalne posebnosti. Uprava dodatno podupire i provodi aktivnosti za postizanje postavljenih ciljnih vrijednosti
održivosti, uključujući odobravanje namjenskog lokalnog proračuna za pitanja održivosti kada je to potrebno.
Nadzorni odbor
Nadzorni odbor odgovoran je za nadzor provedbe strategije održivosti i odobravanje temeljnih odluka o strategiji. Nadzorni odbor i
Revizijski odbor zaduženi su za pregled i odobravanje izvještaja o održivosti koju je pripremila Uprava. Nadzorni odbor redovito se
informira o značajnim IRO-ima te je obaviješten i konzultiran u postupku postavljanja, preispitivanja i prilagodbe ciljnih
vrijednosti prema značajnim IRO-ima. Revizijski odbor informiran je o o IRO-ima povezanim s klimom. za 2025.godinu od strane
stručnjaka iz područja strategije, upravljanja rizicima i ostalih poslovnih područja.
ESG ključni tim
ESG upravljačka struktura u EBC Grupi organizirana je u decentraliziranom modelu, osiguravajući da svaka organizacijska
jedinica uključena u ESG teme ima dodijeljenu kontakt osobu (SPOC) te da su uloge i odgovornosti jasno definirane. Na vrhu
upravljačke strukture nalazi se Odbor za održivost, koji predstavlja Uprava, koji se sastaje tromjesečno i upravlja cjelokupnom ESG
aktivnostima. Ovaj odbor bavi se i donosi konačne odluke o svim strateškim ESG pitanjima koja eskalira ključni tim te nadzire
provedbu ESG politika i povezanih aktivnosti. ESG ključni tim funkcionira kao primarno operativno tijelo za provedbu ESG-a na
razini EBC grupe. Sastoji se od menadžera razine B-1 i pod vodstvom ESG koordinatora, ovaj se tim sastaje po potrebi kako bi
pripremio i proveo ESG strategiju, uspostavio okvire i donio odluke o operativnim pitanjima. Odgovornosti ovih upravljačkih tijela
i pojedinaca za upravljanje utjecajima, rizicima i prilikama povezanima s ESG-om definirane su u internim upravljačkim
dokumentima, mandatu Uprave te ESG i ostalim politikama povezanih sa održivošću. Relevantna ESG pitanja redovito se
izvještavaju i raspravljaju na sjednicama Uprave.
Sastav tijela, vještine i stručno znanje
Uprava
Uprava EBC Grupe sastoji se od pet (5) članova. U 2024. i 2025. godini prosječan omjer žena i muškaraca članova Uprave iznosio je
20%, četiri (4) muška člana i jedan (1) ženski član.
Christoph Schoefboeck imenovan je predsjednikom Uprave Erste&Steiermärkische Bank d.d. u svibnju 2015. godine. Christoph
Schoefboeck, izvršni direktor i CCMO (Chief Corporate and Market Officer), ima veliko i dugogodišnje iskustvo na različitim
rukovodećim pozicijama.
47
Prije dolaska na sadašnju poziciju, bio je CRO (Chief Risk Officer) u Erste&Steiermärkische Bank d.d. u razdoblju od 2011. do 2015.
godine, istovremeno obnašajući različite funkcije Nadzornog odbora unutar Erste grupe Hrvatska. Prije toga bio je COO (Chief
Operating Officer) i član Uprave u ZAO Raiffeisenbank u Moskvi, zadužen za sve operativne i informatičke aktivnosti banke,
uključujući uspješno spajanje velikih banaka i preuzimanje poslovne odgovornosti za veliku poslovnu regiju. Od 2003. do 2006.
godine bio je CRO i COO u HVB Splitskoj banci, a od 2002. do 2003. godine bio je ovlašteni zastupnik i član Uprave HVB Croatia
d.d.
G. Schoefboeck doktorirao je ekonomiju na Ekonomskom fakultetu Sveučilišta u Beču, gdje je također bio uključen u velike
istraživačke projekte. Pohađao je brojne treninge upravljanja u Švicarskoj, Velikoj Britaniji i SAD-u.
Njegove uloge uključuju provedbu strategija Banke u segmentu DOP-a, s posebnim naglaskom na promicanje razvoja različitih
društvenih segmenata kroz širok spektar aktivnosti, usmjerenih na dobrobit klijenata i mnogo šire društvene zajednice u kojoj
djeluje. Prilikom odabira relevantnih projekata Banka uvijek uzima u obzir specifične regionalne karakteristike i potrebe lokalnog
društva. G. Schoefboeck također ima ulogu sponzora za teme raznolikosti, upravljanje talentima i nasljeđivanje, projekt financijske
pismenosti Banke, kao i financijsko zdravlje zaposlenika i klijenata. Digitalna transformacija i ESG ciljevi Banke (od razvoja
strategije do klimatskih ciljeva) među njegovim su glavnim prioritetima. Član je i Upravnog odbora Hrvatskog poslovnog savjeta za
održivi razvoj, jednog od najrelevantnijih subjekata koji promiču održivost u korporativnom sektoru i poslovnom društvu. Osim
toga, g. Schoefboeck je također član Međunarodnog instituta za klimatske aktivnosti (IICA).
Martin Hornig imenovan je članom Uprave Erste&Steiermärkische Bank d.d. u srpnju 2014. godine. Martin Hornig, COO (Chief
Operations Officer) diplomirao je na Sveučilištu za ekonomiju i poslovanje u Beču. Profesionalno iskustvo stekao je dugogodišnjim
upravljanjem financijskim poslovanjem na razini uprave ili neposredno niže u institucijama i pravnim osobama od velikog značaja
za gospodarstvo. Nakon rada u poslovnom savjetovanju i kao član Uprave (COO) Brokerjet Bank AG 2014. godine pridružio se
Erste grupi i od tada je u njoj obnašao različite izvršne funkcije.
Gospodin Hornig posvećen je promicanju tehnološke podrške i inovacija poboljšanjem financijskih usluga i dostupnosti klijentima,
stvarajući tako adekvatne preduvjete za izgradnju modernog, sigurnog i dugoročno održivog okvira koji klijentima omogućuje da
uspješno upravljaju svojim financijskim potrebama na lakši način.
U 2024. g. Hornig bio je odgovoran za prijelaz na neto nulte aktivnosti do 2030., što uključuje poticanje obnovljivih izvora energije
za uredske lokacije, mobilnost s niskim udjelom ugljika za zaposlenike i održavanje električne energije s niskim udjelom ugljika na
lokalnoj razini.
Krešimir Barić imenovan je članom Uprave Erste&Steiermärkische Bank d.d. u siječnju 2020. godine. Krešimir Barić, financijski
je direktor Chief Financial Officer (CFO) diplomirao je ekonomiju (financije) 2000. godine na Ekonomskom fakultetu Sveučilišta u
Zagrebu. U Erste&Steiermärkische Bank d.d. zaposlen je od prosinca 2006. godine, a član Uprave postao je nakon 15 godina na
rukovodećim pozicijama iz područja računovodstva i kontrolinga. Tijekom svoje karijere završio je Leadership Development
Program i sudjelovao u rotacijskim programima osposobljavanja unutar Erste grupe, kao i u mnogim grupnim projektima. Godine
2017. obnašao je funkciju voditelja upravljanja profitabilnosti i kapitalom u Erste Grupi u Beču gdje je stekao dodatno
međunarodno iskustvo. Odgovornost je gospodina Barića je osigurati integritet računovodstvenog sustava Banke, koji obuhvaća
njezino financijsko i nefinancijsko izvještavanje, usklađen sa svim regulatornim i zakonskim standardima. Brine se o neometanoj
implementaciji Direktive o korporativnom izvještavanju o održivosti u operativni poslovni model Banke.
Katarina Kraljević imenovana je članicom Uprave Erste&Steiermärkische Bank d.d. u kolovozu 2024. godine. Katarina Kraljević
zaposlena je u Erste&Steiermärkische Bank d.d. od 2005. godine. Za članicu Uprave imenovana je s pozicije Direktora Sektora
razvoja poslovanja s građanstvom.
Katarina Kraljević je magistra ekonomije i ima dugogodišnje iskustvo rada u bankarskoj industriji. Karijeru je započela 2001.
godine kao financijski savjetnik za građane u Bank Austria Creditanstalt d.d. Zagreb. Od 2002. do 2005. godine bila je financijski
zastupnik za mala i srednja poduzeća u Centar banci d.d., nakon čega je prešla u Erste&Steiermärkische Bank d.d. kao menadžer
rizika za mikro poduzeća, samostalne poduzetnike i male klijente. Od 2008. do 2015. godine bila je voditeljica Uprave za
upravljanje kreditnim rizicima privatnih i mikro poduzeća, a od 2015. do 2017. zamjenica direktora poslovanja s građanstvom.
Gospođa Kraljević snažno je uključena u provedbu strategije financijskog zdravlja u Banci, čime je odgovornost u poslovanju s
klijentima postavila kao temeljno načelo poslovanja Banke. Ima značajnu ulogu u razvoju strategije društvenog bankarstva koja
pruža jednake mogućnosti i dostupnost financiranja različitim društvenim skupinama koje nisu uključene u standardne modele
financiranja. Osim toga, gospođa Kraljević njeguje održivost promovirajući okolišno prihvatljive proizvode na tržištu.
48
Hannes Frotzbacher imenovan je članom Uprave Erste&Steiermärkische Bank d.d. u veljači 2020. godine. Hannes Frotzbacher,
CRO (Chief Risk Officer), nakon 14 godina radnog iskustva u Creditanstalt AG i Unicredit Bank Austria AG, pridružio se Erste
grupi 2010. godine. U razdoblju od 2010. do 2012. godine bio je odgovoran za upravljanje korporativnim rizicima Grupe, a u
razdoblju od 2012. do prosinca 2019. godine bio je na pozicijama voditelja upravljanja korporativnim rizicima i na poziciji Chief
Credit Officera. Od 2013. do kraja 2019. obnašao je i funkciju člana Nadzornog odbora Erste&Steiermärkische Bank d.d.
Magistrirao je pravne znanosti i ima stručno obrazovanje u financijama, bankarstvu i razvoju menadžerskih vještina.
G. Frotzbacher ima važnu ulogu u upravljanju klimatskim rizicima i postizanju ciljnih vrijednosti tranzicije na nultu neto stopu,
putu klijenata kroz proces zelene tranzicije i postavljanju ciljnih vrijednosti dekarbonizacije. Nakon što je uspostavila relevantne
ESG kriterije, Banka nastoji osigurati da se financijska sredstva prvenstveno usmjeravaju na projekte koji u većoj mjeri doprinose
ukupnoj održivoj transformaciji gospodarstva.
Nadzorni odbor
Sastoji se od sedam (7) članova koje bira Glavna skupština, osiguravajući upravljanje i odgovornost u upravljačkim aktivnostima.
Kad je riječ o raznolikosti, sastav Nadzornog odbora u 2024. i 2025. godini uključuje 43 % žena i 57 % muškaraca. Nema
predstavnika radnika u Nadzornom odboru.
Članovi Nadzornog odbora prije imenovanja pažljivo se ocjenjuju na temelju zahtjeva koji se primjenjuju na kreditne institucije.
Prilikom imenovanja članova Nadzornog odbora vodi se računa o tome da Nadzorni odbor kao kolektivno tijelo u cijelosti
posjeduje potrebno znanje, vještine i profesionalno iskustvo koje je potrebno za pravilno obavljanje svojih dužnosti, uključujući
pitanja održivosti EBC Grupe i s njima povezane IRO.
Stručnost u području održivosti
Zahvaljujući profesionalnom iskustvu i iskustvu pojedinih članova, Nadzorni odbor ima dubinsko znanje o ključnim pitanjima
održivosti kao što su održiva ulaganja, pravni okvir i pravni razvoj u pitanjima održivosti, brige zaposlenika, korporativno
upravljanje i izvještavanje o održivosti. Članovi Nadzornog odbora posjeduju profesionalno iskustvo relevantno za ključne sektore
banke (npr. maloprodajno i korporativno bankarstvo, održivo financiranje), linije proizvoda (krediti, hipoteke, investicijski
proizvodi) te geografska tržišta na kojima EBC Grupa posluje. Ovo iskustvo specifično za sektore, proizvode i regije nadopunjuje
njihovu stručnost u ESG i korporativnom upravljanju te omogućuje kvalitetan nadzor nad aktivnostima koje doprinose održivosti.
Nadzorni odbor kontinuirano nadograđuje i proširuje svoju stručnost u ovom području kroz kontinuiranu edukaciju i usavršavanje
te razmjenu znanja sa stručnjacima. Uprava i Nadzorni odbor imaju pristup različitim izvorima stručnog znanja iz svih
specijaliziranih područja banke, primjerice putem stalnih eksternih i internih tečajeva u kojima sudjeluju. Članovi sudjeluju u
online edukaciji modula Održivog financiranja (Uvod u održivost, Pregled regulatornog okvira, EU Taksonomija, SFDR, NFRD i
CSRD, Europska nadzorna tijela i održivo financiranje, Smjernice o odobravanju i praćenju zajmova, ESG rizici, EU standard
zelenih obveznica, Održive prakse u financijskom i nefinancijskom sektoru). Odbori također imaju pristup relevantnom stručnom
znanju putem svoje zastupljenosti u odborima Banke. Pojedini članovi Uprave informirani su putem izravnog izvještavanja višeg
menadžmenta, kao i putem redovitih sastanaka uprave. Osim specijalističke ekspertize unutar EBC Grupe, vanjski konzultanti
mogu biti angažirani za određene teme kako bi pružili dodatnu podršku i dodatno poboljšali upravljanje i strateški pregled unutar
EBC Grupe.
Za dodatne informacije o tome kako se učincima, rizicima i prilikama upravlja i kako se iste nadzire unutar Grupe, više je
navedeno u poglavlju "GOV-2 Informacije o održivosti kojima se bave administrativna, upravljačka i nadzorna tijela".
Općenitije informacije o sastavu i postupcima rada korporativnih tijela te stručnosti članova Nadzornog odbora potražite u
zasebnoj Izjavi o korporativnom upravljanju EBC Grupe.
Ciljevi rodne raznolikosti
EBC Grupa posvećena je stalnom napretku prema rodno uravnoteženom upravljanju na svim razinama. Uz poštivanje ovog
minimuma, ciljevi vezani uz rodnu zastupljenost za EBC Grupu, usklađeni su na 30 % za Upravu i Nadzorni odbor. Ove ciljeve
odobrio je Odbor za imenovanja.
49
GOV-2 – INFORMACIJE KOJE SE DOSTAVLJAJU ADMINISTRATIVNIM,
UPRAVLJAČKIM I NADZORNIM TIJELIMA PODUZEĆA I ČIMBENICI ODRŽIVOSTI
KOJIMA SE BAVE TA TIJELA
Kako bi se osigurao kontinuirani napredak i transparentnost u održivosti, EBC Grupa je razvila ESG KPI Dashboard koji
omogućuje redovito mjesečno praćenje uspješnosti ključnih pokazatelja održivosti.
To uključuje veličine održivog financiranja u različitim poslovnim linijama, aktivnosti financiranja te ključne pokazatelje
uspješnosti emisija stakleničkih plinova i dekarbonizacije na razini grupe. Uprava se najmanje jednom tromjesečno obavještava o
IRO-ima za okoliš putem ESG KPI Dashboard-a. Za druge IRO-e, kao što su oni za vlastitu radnu snagu, potrošače i krajnje
korisnike i poslovno ponašanje, ad-hoc informacije pružaju se Upravi.
Ključni uvidi i nalazi dodatno se izvještavaju kroz Izvještaj o održivom financiranju, koje se mjesečno putem online platforme za
izvještavanje pruža svim internim ESG dionicima banke, uključujući članove uprave. Ova struktura izvještavanja osigurava
usklađenost s ciljnim vrijednostima dekarbonizacije i podržava donošenje odluka na svim organizacijskim razinama.
Detaljni pregledi također se redovito provode na odboru za korporacije i tržišta na grupnom nivou, gdje se temeljito procjenjuje
napredak prema definiranim ciljevima. Ovaj okvir pokazuje predanost EBC Grupe transparentnosti, upravljanju i održivosti.
IRO-i se također uzimaju u obzir u glavnim transakcijama koje je izvršila EBC Grupa. Politika odgovornog financiranja definira
ESG kriterije specifične za industriju i utvrđuje pravila za određivanje može li se transakcija provesti i na koji način. Osim toga,
politika opisuje postupak procjene kako bi se osiguralo učinkovito donošenje odluka na dobro dokumentiranoj osnovi pridržavajući
se navedenih ESG kriterija, koji odražavaju identificirane IRO-ove, posebno u vezi s financiranjem sektora s visokim emisijama od
strane EBC Grupe i učinkom financiranja građevinskih aktivnosti na bioraznolikost. Nije bilo razmatranja kompromisa povezanih
s identificiranim IRO-om.
Svi IRO-i koji su u procesu dvostruke značajnosti kategorizirani kao značajni raspravljeni su i primljeni na znanje od strane Uprave
te predstavljeni Revizijskom odboru. Popis svih značajnih IRO-a potražite u popisu u poglavlju "SBM-3 – Značajni učinci, rizici i
prilike te njihova interakcija sa strategijom i poslovnim modelom".
Upravljanje politikama
Politike i postupci grupe uspostavljaju se u različitim područjima unutar organizacije, kao što su poslovanje, središnje funkcije,
financije, IT, bankarske usluge i upravljanje rizicima. Provedbu svake pojedine politike grupe nadzire član Uprave nadležan za to
područje. CEO (Chief Executive Officer) odgovoran je za središnje funkcije, uključujući pitanja održivosti koja se odnose na vlastitu
radnu snagu. CFO (Chief Financial Officer) nadzire financije, dok se COO (Chief Operational Officer) bavi IT i bankarskim
uslugama. Upravljanje rizicima, uključujući rizike za okoliš, u nadležnosti je CRO-a (Chief Risk Officer). Iako Uprava EBC Grupe
ima ukupnu odgovornost za jedinstvenu strategiju i okvir, svaka lokalna Uprava zadužena je za provedbu politika, uzimajući u
obzir njihove specifične okolnosti.
EBC Grupa ima uspostavljene postupke za upravljanje IRO-ima i njihovu integraciju u strukturu grupe. Sljedeći primjeri pokazuju
kako se IRO-ima upravlja unutar grupe.
Upravljanje politikom za IRO ublažavanja klimatskih promjena
Financirane emisije CO2 Erste Grupe i EBC Grupe kao njezinog društva kćeri doprinose klimatskim promjenama i globalnom
zatopljenju. Stoga izračun financiranih emisija CO2 podržava grupa u usklađivanju s regulatornim zahtjevima izvještavanja i
provedbi cjelokupne strategije održivosti te je odgovornost Enterprise wide & Operational Risk Management (ERM) na razini Erste
Grupe.
ERM je u CRO diviziji Erste Grupa Bank AG i pruža okvir i smjernice svim subjektima u okviru Politike izračuna ugljičnog otiska,
koju je Uprava Erste grupe odobrila u veljači 2024. godine. Politika pokriva procese i odgovornosti u vezi s financiranim emisijama i
uključuje specifikacije odgovornosti izračuna grupe u odnosu na lokalna društva tijekom cijelog postupka izračuna.
Lokalna uprava odgovorna je za provedbu politike na razini društva kćeri. Sektor za upravljanje rizicima djeluje kao središnja točka
za teme vezane uz izračun ugljičnog otiska svake od svojih podružnica i ima odgovornost za razvoj i provedbu Lokalne politike
izračuna ugljičnog otiska koja odražava politiku Erste grupe. Redovitom komunikacijom između Sektora za upravljanje rizicima,
Prodaje i ERM-a Grupe putem radne skupine osigurava se uzajamno razumijevanje tema vezanih uz izračun ugljičnog otiska u
cijeloj Erste grupi.
50
Upravljanje politikom za IRO raznolikosti
Uz podršku i smjernice Erste Grupe, EBC Grupa promiče uključivu korporativnu kulturu kako bi stvorila otvoreno okruženje
prihvaćanja i podrške za sve ljude.
Okvir raznolikosti i cjelokupnu strategiju razvija Grupa Diversity Management, funkcija Erste Grupe, a zatim se prilagođavaju
lokalnom kontekstu i potrebama EBC Grupe. Upravljanje raznolikošću grupe (GDM) pruža smjernice svim subjektima u okviru
Politike raznolikosti i uključivosti Grupe, a EBC Grupa zatim definira lokalne specifičnosti u lokalnoj politici. GDM razvija ciljeve
raznolikosti i pruža podatke o raznolikosti za izvješća, rejting agencije i komunikaciju na razini grupe. Uprava grupe sudjeluje u
aktivnom dijalogu s GDM-om o učinku Erste Grupe na raznolikost, kao i na podršci i provedbi aktivnosti na razini cijele grupe za
promicanje raznolikosti i uključivosti.
Lokalni Diversity Manager u EBC Grupi djeluje kao središnja točka za teme raznolikosti, prilagođava mjere, edukacije i Politiku
raznolikosti i uključivosti Grupe, kako bi odgovarali lokalnim okolnostima. Redovita komunikacija između GDM-a i EBC Grupe
osigurava međusobno razumijevanje učinaka na raznolikost u cijeloj Erste Grupi.
Uprava Erste grupe redovito raspravlja o napretku ciljeva raznolikosti s Upravom EBC-a, najmanje jednom godišnje, kao i o
praćenju ciljeva raznolikosti.
GOV-3 – UKLJUČIVANJE REZULTATA POVEZANIH S ODRŽIVOŠĆU U PROGRAME
POTICAJA
EBC Grupa posvećena je sustavu nagrađivanja koji integrira pitanja održivosti. EBC Politika primitaka utvrđuje strukturu i kriterije
za isplatu primitaka članovima Uprave i Nadzornog odbora. Članovima Nadzornog odbora ne isplaćuju se varijabilni primici.
Za Upravu varijabilni primici ograničeni su u odnosu na fiksne primitke s najviše 100% Varijabilni primitci odobravaju se i
isplaćuju na temelju specifičnih, mjerljivih kriterija uspješnosti koji su u skladu s poslovnom strategijom i dugoročnim razvojem
Erste Grupe. Ove kriterije svake godine ocjenjuje Odbor za primitke i Nadzorni odbor EBC Grupe.
Varijabilni primici strukturirani su tako da uključuju isplate primitaka odmah u godini koja slijedi godinu na koju se odnosi
razdoblje ocjenjivanja i odgođenu isplatu primitaka. Za iznose veće od 150.000 EUR odgađa se 60 % varijabilnih primitaka, dok se
40 % plaća u godini koja slijedi godinu na koju se odnosi razdoblje ocjenjivanja. Najmanje 50% svih isplata mora biti isplaćeno u
instrumenatima, a preostali dio plaća se u gotovini. Instrumenti koje koriste društva EBC Grupe su fantomske dionice Erste
Grupe. . Politika primitaka uključuje i odredbe o malusu i povratu primitaka u skladu sa smjernicama EBA-e.
Tablica 1: Primitci članova uprave

Vrsta/komponenta | Element | Način isplate | Značajke
Fiksni primici
Osnovna plaća |  | Gotovina | — Uzima u obzir načelo pravedne naknade za rad
Ostali primici | Mirovinski fond | Uplata poslodavca | — Dio ugovorene bruto plaće uplaćuje se u zatvoreni dobrovoljni mirovinski fond
Osiguranje | Uplata poslodavca | — Osiguranje od rizika od profesionalne nesposobnosti i za slučaj smrti — Osiguranje od rizika od nezgode
Ostalo | Gotovina ili primitak u naravi | — Primici u naravi, npr. službeni auto, dionice za zaposlenike, zdravstveno osiguranje i slično
Varijabilni primici
Primici isplaćeni u godini koja slijedi godinu na koju se odnosi razdoblje ocjenjivanja (40%) | Gotovinski primici (50% unaprijed) | Gotovinski primici isplaćeni u godini koja slijedi godinu na koju se odnosi razdoblje ocjenjivanja | — Vezano uz ispunjavanje određenih ciljeva uspješnosti vezanih uz poslovnu strategiju i dugoročni razvoj EBC Grupe — Uzima u obzir ciljeve na razini grupei/ili entiteta, — Uzima u obzir individualne ciljeve
Instrumenti (50% početnog dijela) | Fantomske dionice u drugoj sljedećoj fiskalnoj godini (1- godišnje razdoblje držanja)
Odgođeni primici (60%) | Odgođeni primici u gotovini (50% odgoda) | Gotovinski primici od druge sljedeće fiskalne godine u 5 godišnjih tranši
Odgođeni primici u instrumentima (50 % odgode) | Fantomske dionice od treće sljedeće fiskalne godine u 5 godišnjih tranši.

51
Ciljevi povezani s ESG-om EBC Grupe usklađeni su s glavnim stupovima strategije održivosti Erste Grupe. Primarni utjecaj Erste
Grupe na okoliš proizlazi iz njezinih kreditnih aktivnosti, točnije iz emisija koje se financiraju tim aktivnostima. Kao financijska
institucija, njezina je uloga doprinijeti tranziciji prema niskougljičnom gospodarstvu kroz angažman s klijentima i podršku
njihovom putu dekarbonizacije. Mjerljivi ESG ciljevi, usklađeni s ciljevima Erste Grupe, predlažu se od strane stručnjaka iz
područja CEO, CFO i CRO, a odobrava ih Nadzorni odbor. Ti se ciljevi zatim prevode u individualne ciljeve članova Uprave, čineći
značajan dio varijabilnog sustava nagrađivanja članova Uprave.
ESG ciljevi za članove Uprave mogu uključivati, ali nisu ograničeni na: održavanje snažnih ESG rezultata, podršku zelenoj
tranziciji, odnosno zelenom financiranju i tranziciji prema neto nultim emisijama.
ESG ciljevi za članove Uprave u 2025. uključivali su dvije sveobuhvatne ciljne vrijednosti koja nisu izravno povezana ni s jednim
konkretnim pitanjem održivosti:
• Održavanje dobrih ESG rezultata za EBC Grupu dijele svi članovi uprave i ocjenjuju se vanjskim ESG ocjenama (MSCI,
ISS ESG, SUSTAINALYTICS, CDP). Osim CDP-a, koji se fokusira na učinak na klimu, ostale tri ESG rejting agencije
mjere okolišne, društvene i upravljačke rezultate.
• Provedba ESG akcijskog plana Europske središnje banke zadužena je za Chief Risk Officer-a.
Dodatni ESG ciljevi izravno su povezani s klimatskim promjenama te će biti detaljnije objašnjeni u odgovarajućem poglavlju.
Sljedeći ciljevi dodijeljeni su članovima Uprave:
• Podrška tranziciji portfelja prema neto nultim emisijama zajednička je odgovornost CFO-a i CCMO-a (vidi poglavlje
E1-4).
• Strateška agenda održivosti, klimatska strategija i ciljevi Erste Group dodijeljeni su CEO-u.
• CSRD izvještavanje o održivosti dodijeljeno je CFO-u.
• Povećanje održivih stambenih kredita za građane (ciljani volumen novih održivih stambenih kredita) dodijeljeno je
CRetO-u (vidi poglavlje E1-4).
• Povećanje održivog korporativnog financiranja (ciljani volumen novog održivog korporativnog financiranja) dodijeljeno je
CCMO-u (vidi poglavlje E1-4).
• Povećanje nabave električne energije s nultim emisijama ugljika dodijeljeno je CEO-u (vidi poglavlje EE1-4).
• Osim toga, svi članovi Uprave imaju cilj vezan uz raznolikost, s ponderom od 5%.
U 2025. godini 10% varijabilne naknade relevantnih članova Uprave temeljilo se na ESG kriterijima. Nadzorni odbor, putem svog
neovisnog Odbora za primitke, utvrđuje naknade članova Uprave. Taj Odbor priprema odluke Nadzornog odbora o naknadama u
skladu sa zakonskim zahtjevima.
Učinkovitost se procjenjuje na ljestvici ocjenjivanja od 5 stupnjeva, pri čemu ESG čimbenici čine 10% ukupne procjene uspješnosti,
koju na kraju razdoblja ocjenjivanja procjenjuju stručnjaci iz odjela CEO-a, CFO-a i CRO-a. Rezultate te procjene pregledava i
odobrava Odbor za primitke, koji potom o njima obavještava Nadzorni odbor.
Ciljani volumen održivog financiranja i stambenih kredita za građane Erste Group određuje se prema kriterijima opisanima u
poglavlju E1-4 te se ne smije miješati s KPI pokazateljem Green Asset Ratio (GAR) prema EU taksonomiji.
GOV-4 – IZVJEŠTAJ O DUŽNOJ PAŽNJI
EBC Grupa je čvrsto ugradila koncept održivosti u korporativnu poslovnu strategiju i oslanja se na održive i odgovorne poslovne
prakse koje EBC Grupi omogućuju dugoročno ostvarivanje stabilnih povrata za sve dionike. Kao financijska institucija koja djeluje
u različitim sektorima, EBC Grupa prepoznaje da njezine aktivnosti mogu imati utjecaj na okoliš ili društvo. Kako bi se nosila s tim
utjecajima, EBC Grupa primjenjuje kontinuirane procese dužne pažnje na godišnjoj osnovi, koji su dizajnirani za identifikaciju,
prevenciju, ublažavanje i upravljanje stvarnim i potencijalnim negativnim utjecajima na okoliš i društvo. Ovi procesi dužne pažnje
primjenjuju se tijekom Procjene dvostruke materijalnosti (DMA) i također su definirani u politikama i postupcima koji su
implementirani kako bi se upravljalo tim utjecajima.
U nastavku slijedi tablica koja prikazuje ključne elemente procesa dužne pažnje EBC Grupe i objašnjava kako su njezini glavni
aspekti i koraci odraženi u izjavi o održivosti. Ovi ključni elementi uključuju ugradnju dužne pažnje u upravljanje, strategiju i
poslovni model, angažiranje s dionicima koji su pogođeni, identifikaciju i procjenu negativnih utjecaja, poduzimanje akcija za
rješavanje tih utjecaja, praćenje učinkovitosti tih akcija i komunikaciju. Ova struktura omogućava jasno prikazivanje praksi dužne
pažnje u poduzeću.
52
Tablica 2: Temeljni elementi dubinske analize

Ključni elementi dubinske analize | Stavci u izjavi o održivosti
a) Uključivanje dužne pažnje u upravljanje, strategiju i poslovni model | ESRS 2 GOV-2 – Informacije koje se dostavljaju administrativnim, upravljačkim i nadzornim tijelima poduzeća i čimbenici održivosti kojima se bave ta tijela
ESRS 2 GOV-3 – Uključivanje rezultata povezanih s održivošću u programe poticaja
ESRS 2 SBM-3 – Značajni učinci, rizici i prilike te njihova interakcija sa strategijom i poslovnim modelom EBC grupe
b) Suradnja s pogođenim dionicima u svim ključnim koracima postupka dubinske analize | ESRS 2 GOV-2 –Informacije koje se dostavljaju administrativnim, upravljačkim i nadzornim tijelima poduzeća i čimbenici održivosti kojima se bave ta tijela
ESRS 2 SBM-2 – Interesi i stajališta dionika
ESRS 2 IRO-1 – Opis postupka utvrđivanja i procjene značajnih učinaka, rizika i prilika
E1-2 – Politike povezane s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom tim promjenama
S1-1 – Politike vezane s vlastitom radnom snagom
S1-2 –Postupci za suradnju s vlastitim radnicima i predstavnicima radnika u vezi s učincima
S3-1-Politike vezane uz pogođene zajednice
S3-2-Procesi suradnje s pogođenim zajednicama u vezi s učincima
S4-1 – Politike za potrošače i krajnje korisnike
S4-2 – Postupci za suradnju s potrošačima i krajnjim korisnicima u vezi s učincima
G1-1 – Politike poslovnog ponašanja i korporativna kultura
c) Utvrđivanje i procjena štetnih učinaka | ESRS 2 IRO-1 – Opis postupka za utvrđivanje i procjenu značajnih učinaka, rizika i prilika
d) Poduzimanje mjera za uklanjanje tih negativnih učinaka | E1-3 – Mjere i resursi povezani s klimatskim politikama
S1-4 – Poduzimanje mjera za značajne učinke na vlastitu radnu snagu, pristupi ublažavanju značajnim rizicima i ostvarivanje značajnih prilika povezanih s vlastitom radnom snagom te djelotvornost tih mjera
S3-4-Poduzimanje mjera za značajne učinke na pogođene zajednice te djelotvornost tih mjera
S4-4 – Poduzimanje mjera za značajne učinke na potrošače i krajnje korisnike, pristupi upravljanju značajnim rizicima i ostvarivanje značajnih prilika povezanih s potrošačima i krajnjim korisnicima te djelotvornost tih mjera
e) Praćenje učinkovitosti tih napora i priopćavanja | E1-4 – Ciljne vrijednosti povezani s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom tim promjenama
S1-5 – Ciljne vrijednosti povezane s upravljanjem značajnim negativnim učincima, poticanjem pozitivnih učinaka i upravljanjem značajnim rizicima i prilikama
S3-5-Ciljevi unapređenja vezano uz pozitivne učinke
S4-5 – Ciljne vrijednosti za upravljanje značajnim negativnim učincima, poticanje pozitivnih učinaka i upravljanje značajnim rizicima i prilikama

GOV-5 – UPRAVLJANJE RIZICIMA I UNUTARNJE KONTROLE IZVJEŠTAVANJA O
ODRŽIVOSTI
Glavni rizici u postupcima izvještavanja o održivosti uključuju pogreške u izvještavanju (kao što su netočnosti u kvantitativnim i
kvalitativnim podacima), izvještavanje o irelevantnim informacijama (uključujući neznačajne informacije koje nemaju značajan
učinak na dionike) i izostavljanje relevantnih informacija (neobjavljivanje značajnih informacija koje su važne za dionike). Ti rizici
vrijede i za podatke iz lanca vrijednosti, kao i za kvalitativne ili kvantitativne informacije navedene u izjavi o održivosti koje bi
bitno odstupale od točnih brojki ili okolnosti, odnosno kad god bi, samostalno ili ukupno, mogli utjecati na odluke korisnika
izvještaja o održivosti. Kako bi ublažila rizike od pogrešnih prikaza, EBC Grupa koristi rigorozan sustav upravljanja rizicima koji se
temelji na procesima interne kontrole (ICS).
Nadalje, EBC Grupa implementirala je okvir ESG rizika za procjenu značajnih ESG čimbenika, povezanih rizika i učinkovitosti
strategija ublažavanja tijekom kreditnih i rejting procesa.
Postupak izvještavanja o održivosti integriran je u postupak financijskog izvještavanja. Stoga se osnovne komponente ICS-a za
financijsko izvještavanje unutar EBC Grupe koriste i za kvantitativne informacije u izvješćivanju o održivosti.
53
To uključuje:
• sustavne, automatske upravljačke sustave i mjere u formalnom postupku i strukturi, npr. programirane kontrole tijekom
obrade podataka
• načela funkcionalnog razdvajanja i provjere koje provodi druga osoba ("four-eye principle")
• visoko automatizirana provjera podataka u procesu konsolidacije grupe.
U 2025. godini, EBC Grupa je implementirala novi alat za upravljanje objavama kako bi poboljšala proces izvještavanja o održivosti.
Poboljšanja u kontrolama rezultiraju povećanjem efikasnosti i kontrolom procesa izvještavanja koji uključuju:
• Detaljnija korisnička prava i dozvole koje se mogu dodijeliti po dielovima /poglavljima Izvještaja
• Jasnu dokumentaciju provedenih promjena
• Odobravanje provedenih promjena ograničeno je pravo vlasnika dokumenta.
Nadalje, poboljšana je integracija podataka iz različitih izvora koji se izravno učitavaju u alat za upravljanje objavama, dok
dinamičko povezivanje znači da se, nakon što su podaci učitani, oni automatski ažuriraju u cijelom dokumentu kako bi se osigurala
dosljednost i točnost.
Unutarnje kontrole za obradu kvalitativnih podataka uključuju načelo "four eye principle" (koje se odnosi i na kvantitativne
podatke). Ovaj proces uključuje višestruke interne povratne informacije, preglede menadžmenta i vanjsko savjetovanje. Nadalje,
prikupljaju se i dokumentiraju dokazi za važne kvalitativne izjave, kao što su zapisnici sa sastanaka, ugovori kao i odobrenja
odbora, kako bi se osigurala točnost i relevantnost kvalitativnih podataka.
Kako bi se ublažili rizici uključivanja neznačajnih informacija ili izostavljanja relevantnih značajnih informacija, u suradnji s
vanjskim konzultantom provedena je sveobuhvatna procjena dvostruke značajnosti kako bi se osiguralo da su predstavljene
informacije relevantne i značajne. Ovaj korak pomaže u izbjegavanju izvještavanja o nevažnim informacijama i osigurava da su
obuhvaćeni svi značajni aspekti EBC Grupe vezani uz održivost. Osim toga, provedena je analiza podatkovnih točaka kako bi se
osiguralo da se sve relevantne značajne informacije povezane s značajnim temama na odgovarajući način objavljuju.
Buduća razmatranja uključivat će kontinuirano poboljšanje, pri čemu će se rezultati procesa upravljanja rizicima koristiti za
kontinuirano poboljšanje procesa izvještavanja o održivosti. To znači poboljšanje unutarnjih kontrola, poboljšanje postupaka
validacije podataka i provođenje redovitih procjena kako bi se osigurala relevantnost i točnost dostavljenih informacija. Nadalje,
povratne informacije iz internih revizija, vanjskih konzultanata i revizora bit će uključene u buduće cikluse izvještavanja kako bi se
riješili svi utvrđeni nedostaci ili područja koja treba poboljšati.
Uprava i Revizijski odbor svake se godine obavještavaju o nalazima procjene rizika za izvještavanje o održivosti. Konsolidirani
izvještaj o održivosti pregledava Revizijski odbor i također se podnosi Nadzornom odboru na odobrenje.
54
Strategija
SBM-1 – STRATEGIJA, POSLOVNI MODEL I LANAC VRIJEDNOSTI
Poslovni model Erste grupe i EBC Grupe
Erste Grupa je opsežno prisutna na svojim ključnim tržištima u Austriji, Češkoj, Slovačkoj, Rumunjskoj, Mađarskoj, Hrvatskoj i
Srbiji, kao i izravnim i neizravnim većinskim i manjinskim bankarskim udjelima u Sloveniji, Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini i
Sjevernoj Makedoniji. S bazom klijenata koja premašuje 16 milijuna na tržištima i mrežom od približno 1.871 podružnica, grupa
opslužuje različite segmente, pružajući prilagođene usluge kako bi zadovoljila specifične potrebe svojih klijenata.
Lokalno, EBC Grupa je prisutna na svom ključnom tržištu u Hrvatskoj te ima većinski bankarski udio u Crnoj Gori. Poslovni model
EBC Grupe usredotočen je na bankarstvo s građanstvom, obuhvaćajući široku lepezu usluga od kreditiranja, depozita i ulaganja do
tekućih računa i kreditnih kartica.
Položaj EBC Grupe na svojim tržištima čini je jednim od glavnih pružatelja financiranja lokalnim poduzećima, uključujući velika
poduzeća, građevinska poduzeća i javni sektor. Iako je osnova poslovanja EBC Grupe u poslovanju mikro, malih i srednjih
poduzeća (MSP), EBC Grupa je uzela u obzir svoju ulogu i odgovornost te je čvrsto prihvatila kreditiranje korporativnog i javnog
sektora kao dio svog poslovnog modela.
Za više informacija o segmentima poslovanja EBC Grupe pogledajte bilješku 1 Izvještavanje o segmentima u financijskim
izvještajima. Dodatne informacije o broju zaposlenika po zemljopisnom području EBC Grupe potražite u poglavlju S1-6.
Strategija održivosti EBC Grupe
Osnova Erste Grupe je slijediti cilj definiran u Izjavi o svrsi, a to je promicanje i osiguravanje prosperiteta za sve ljude u cijeloj regiji
svrhom svog poslovanja, a to je promicanje i osiguranje napretka za sve ljude u cijeloj regiji. Iz tog razloga je EBC grupa u svoju
poslovnu strategiju uključila ključne ESG teme, smatrajući da je to jedini način da bude dugoročno uspješna, uz stvaranje
pravednijeg i uključivijeg društva.
Strategija održivosti Erste Grupe usredotočena je na dva glavna stupa: podržavanje zelene tranzicije te promicanje socijalne
uključenosti.
Podrška zelenoj tranziciji
Primaran utjecaj EBC grupe na okoliš proizlazi iz njezinih kreditnih aktivnosti, točnije iz posredno financiranih emisija. Kao
financijska institucija, uloga EBC grupe je doprinositi tranziciji prema niskougljičnom gospodarstvu kroz suradnju s klijentima te
pružanje podrške na njihovom putu dekarbonizacije, suočavajući se pritom s izazovima koji se neprestano mijenjaju, poput
neizvjesnosti politika na nacionalnoj i europskoj razini. EBC grupa smatra da je upravo to najvažniji mehanizam za poticanje
zelene tranzicije.
Strateški prioriteti EBC Grupe povezani s okolišom uključuju postizanje:
• neto nulte emisije u portfelju Erste Grupe do 2050.,
• neto nulte emisije u bankarskom poslovanju do 2030. te
• održavanje snažne uloge u održivom financiranju diljem srednje i istočne Europe kroz financiranje klimatskih mjera i
prilagodbe. Osim toga, izdavanjem zelenog obvezničkog programa prošle godine, banka dodatno potiče ulaganja u zelenu
tranziciju.
Promicanje socijalne uključenosti
Društveni utjecaj EBC grupe uključuje njezinu interakciju sa zaposlenicima, klijentima i širom zajednicom, uz uspostavljanje i
održavanje dobrog etičkog kodeksa kako bi se izgradilo povjerenje među dionicima i osigurala dugoročna stabilnost organizacije.
Za društvene i upravljačke aspekte ESG-a, Erste Grupa je uspostavila sljedeće strateške prioritete:
• jačanje financijske uključenosti putem socijalnog bankarstva, približavanje zajednici i jačanje društvene kohezije,
• pomoć klijentima u stjecanju financijskog zdravlja i pismenosti,
• promicanje raznolikosti, uključujući rodnu raznolikost te
• poticanje dobrog etičkog ponašanja i usklađenosti, npr. kroz opsežne edukacije o sprječavanju i otkrivanju korupcije i
mita.
55
Značajna tržišta i skupine kupaca
Strategija održivosti EBC Grupe usmjerena je na značajna tržišta i skupine kupaca te ima detaljne pristupe prilagođene svakom od
njih. Više informacija o postavljenim ciljevima koji se odnose na strateške prioritete možete pronaći u odgovarajućim tematskim
poglavljima.
Poslovanje s građanstvom
U segmentu poslovanja s građanstvom najveći dio učinaka na okoliš proizlazi iz građevinskog sektora, koji uključuje energiju koja
se koristi za izgradnju, grijanje, hlađenje i rasvjetu domova i poduzeća, kao i uređaje i opremu ugrađenu u njih. Unutar EBC Grupe,
hipoteke za građane doprinose velikom udjelu u ukupnoj imovini. EBC Grupa postavila je ciljne vrijednosti dekarbonizacije za
2030. i 2050. kako bi ispunila klimatski scenarij od 3.4 celzijeva stupnja za svoj portfelj hipotekarnih kredita za građanstvo, počevši
od osnovnog scenarija iz 2022. godine.
Za postizanje ciljnih vrijednosti dekarbonizacije za portfelj hipotekarnih kredita za građanstvo, EBC Grupa će usvojiti sljedeći
pristup:
Tehnološke mogućnosti za dekarbonizaciju
Značajan dio portfelja nekretnina kojim raspolaže EBC Grupa još nije "otporan na klimatske promjene" zbog starosti zgrada i loše
izolacije. Poboljšanje se može postići promjenama u ponašanju klijenata, na koje kratkoročno mogu utjecati troškovi, a
srednjoročno i dugoročno kroz propise i dostupnost državnih subvencija u svim zemljama u kojima Erste grupa djeluje, što će
potaknuti daljnja ulaganja i poboljšanja.
Ponuda proizvoda
U segmentu hipotekarnih kredita za građanstvo razvijeni su održivi hipotekarni krediti i osmišljeni su novi proizvodi za projekte
obnove kako bi se poboljšala energetska učinkovitost zgrada. Kako bi pomogla klijentima da se suoče s izazovima povezanim s
obnovom zgrada, EBC Grupa razvila je mjere kao što su kalkulatori energije, kao i interni tim stručnjaka koji pomažu i savjetuju
klijente o širokom spektru pitanja relevantnih za projekte obnove zgrada. Osim toga, banka kontinuirano radi na podizanju svijesti
svojih klijenata i šire javnosti o energetskoj tranziciji putem edukacija.
Usluge povezane s osiguranjem, bilo u paketu s financijskim proizvodima ili kao zasebne usluge, bit će dio cjelokupne ESG ponude
EBC Grupe. Suradnja s Vienna Insurance Groupom doprinosi smanjenju jaza u pokrivenosti osiguranjem određenih prirodnih
katastrofa, poput poplava rijeka.
Poslovni klijenti (korporativni segment)
Korporativni segment EBC Grupe obuhvaća četiri poslovne linije: (mikro) mala i srednja poduzeća, velika poduzeća, javni sektor i
komercijalne nekretnine (CRE). Svaki pokriva različitu vrstu kupaca s jedinstvenim potrebama i preferencijama, a time i
specifičnim modelima prodaje i usluga.
Pristup dekarbonizaciji
Provedeni pristup u korporativnom poslovanju osmišljen je kako bi podržao postizanje strateških ciljeva EBC Grupe, odnosno
dostizanje neto nulte emisije do 2050. godine. Isti uključuje provođenje inicijalne procjene spremnosti klijenata za tranziciju putem
ESG upitnika te detaljan proces angažmana s identificiranim klijentima uz procjenu njihovih potreba za financiranjem. EBC Grupa
razumije svoju raznoliku bazu klijenata i želisvoje klijente podržati u pronalasku prilagođenog pristupa koji odgovara njihovim
specifičnim potrebama.
Ponuda proizvoda.
Ambicija EBC Grupe uključuje pomaganje klijentima u ostvarivanju koristi od dekarbonizacije kroz podršku u troškovno
učinkovitom djelovanju. Erste Grupa nudi specifične financijske proizvode i savjetodavne usluge usmjerene na klimatska rješenja,
uključujući projekte obnovljivih izvora energije, visokoučinkovite zgrade u sektoru komercijalnih nekretnina te održiva
transportna rješenja. Također, izdavanjem zelene obveznice, banka dodatno potiče ulaganja u zelenu tranziciju.
EBC Grupa želi biti banka koja pruža financiranje diljem srednje i istočne Europe, podržavajući svoje klijente u transformaciji i
omogućavanju tranzicije prema neto nultim emisijama. Stoga je EBC Grupa kontinuirano u kontaktu sa svojim klijentima, kao
glavnim dionicima, kako bi bolje razumjela njihove potrebe, pružajući različite aktivnosti podizanja svijesti i edukacije klijenata. Za
dodatne informacije o angažmanu dionika, pogledajte poglavlje „SBM-2 – Interesi i stavovi dionika“.
56
Lanac vrijednosti EBC Grupe
Lanac vrijednosti EBC Grupe kao kreditne institucije obuhvaća priljev i odljev novca, olakšavajući plaćanja transakcije. Banka
transformira štednju i ulaganja klijenata stavljajući gotovinu na raspolaganje kao kredite, istovremeno upravljajući povezanim
rizicima. Ključni poslovni akteri uključuju klijente EBC Grupe, kako fizičke osobe tako i korporativni klijenti, koji imaju koristi od
usluga EBC Grupe koje se nude putem digitalnih i izravnih distribucijskih kanala.
Za procjenu lanca vrijednosti, EBC Grupa imala je za cilj da ista odražava interese i stavove pogođenih dionika, kao i korisnika
izjave o održivosti koji su dodatno opisani u SBM-2. Nadalje, za utvrđivanje i procjenu učinaka, rizika i prilika posebna je pozornost
posvećena uzvodnom i nizvodnom lancu vrijednosti kako bi se osigurala potpunost relevantnih IRO-a. U tom kontekstu, EBC
Grupa analizirala je tijek aktivnosti, procesa i stvaranje vrijednosti unutar organizacije.
U kontekstu procjene dvostruke značajnosti (DMA), EBC Grupa trenutno je ograničena u razmatranju svih aspekata lanca
vrijednosti zbog ograničenja dostupnosti podataka. Stoga je fokus bio na izravnom lancu vrijednosti. Provedbom zakonodavstva
EU-a (npr. izvještavanje prema CSRD-u, CSDDD), EBC Grupa očekuje da će se ta ograničenja adresirati, što će dovesti do
dostupnosti detaljnijih informacija o lancu vrijednosti u budućnosti.
Uzvodno
Uzlazni lanac vrijednosti uključuje robu i usluge koje nabavlja EBC Grupa, kao što su IT usluge, uredski značajan, nekretnine i
infrastruktura, savjetovanje i druge vanjske usluge koje podržavaju poslovanje banke. EBC Grupa provela je analizu koja se odnosi
na kupljenu robu i usluge u godini prije DMA-a. Roba i usluge kategorizirane su prema kategorijama nabave iz sustava nabave EBC
Grupe. Glavna izdvajanja uzeta su u obzir za detaljnu procjenu. Te su kategorije uključivale IT usluge, infrastrukturni softver,
marketing, upravljanje imovinom, savjetovanje i upravljanje osobljem. Za svaku kategoriju izdvajanja, Grupa EBC procijenila je
potencijalna pitanja održivosti i IRO-ove.
Vlastito poslovanje
Procjena vlastitih operativnih aktivnosti EBC Grupe, uključujući upravljanje radnom snagom i podružnice ureda, temeljila se na
punom opsegu konsolidiranih subjekata prema MSFI-ju. Dodatno, procijenjeno je ima li EBC Grupa operativnu kontrolu nad
subjektima koji nisu konsolidirani kako bi se procijenilo trebaju li dodatni podaci i informacije biti uključeni u izjavu o održivosti i
procjenu dvostruke materijalnosti.
Iako su učinci vlastitog poslovanja na okoliš bili niski, značajni IRO-i utvrđeni su u područjima vlastite radne snage (S1), potrošača
i krajnjih korisnika (S4) i poslovnog ponašanja (G1). Kako bi se osigurala potpunost i točnost ovih učinaka, na razini EBC Grupe
učinci su usklađeni s nadležnim sektorima kako bi se adekvatno odrazili u izvještaju.
Nizvodno (portfelj)
EBC Grupa financira i ulaže u raznolik raspon klijenata, uključujući korporativne i male klijente, institucionalne ulagatelje i
dionike uključene u njezine inicijative za održivost. Prepoznajući da je većina značajnih učinaka EBC Grupe, posebno u vezi s
okološnim temama, povezana s njezinim portfeljem, EBC Grupa provela je dubinsku analizu portfelja. Ta se analiza temeljila na
raščlambi kreditne izloženosti i izračunu financiranih emisija. IRO-i koji se odnose na financirane sektore izravno se odražavaju u
procjeni značajnosti. Primjerice, najveća pojedinačna sektorska izloženost (nekretnine) ogleda se u identificiranom značajnom
negativnom učinku koji se odnosi na financirane emisije CO 2 EBC Grupe.
SBM-2 – INTERESI I STAJALIŠTA DIONIKA
EBC Grupa prikupila je informacije koje odražavaju interese i stavove dionika u poslovnim procesima, kao i u DMA-u za
izvještavanje o održivosti. EBC Grupa je identificirala ključne skupine dionika koje se mogu klasificirati na:
• pogođeni dionici: klijenti (građanstvo i korporativni) i zaposlenici, kao i priroda; i
• korisnici izjave o održivosti: kao što su ulagatelji, analitičari, agencije za kreditni rejting te nadzorna i regulatorna tijela,
kao i nevladine organizacije, potencijalni budući zaposlenici i svi ostali korisnici.
Za svaku skupinu dionika identificirana je barem jedna interna kontakt osob (SPOC). Te osobe redovito komuniciraju s
odgovarajućim dionicima, upoznate su s njihovim pitanjima i stavovima te mogu pružiti informacije.
Kroz individualne intervjue identificirane su teme relevantne za svaku skupinu dionika i sustavno dokumentirane. Ovaj pristup
osigurao je da se i potencijalni i stvarni utjecaji poslovnih aktivnosti EBC Grupe na dionike, kao i rizici i prilike koje dionici donose
za EBC Grupu, prikladno uzmu u obzir u procjeni materijalnosti.
57
Upućeni interni stručnjaci za svaku od tih skupina dionika pridonijeli su definiranju IRO-a u procjeni dvostruke značajnosti. Na
primjer, IRO za S1 (vlastita radna snaga) procijenjeni su u bliskoj suradnji s predstavnicima radnika i sektorom za ljudske
potencijale.
U skladu s ESRS 2 SBM-2, doprinos dionika također je uključen u strategiju i poslovni model EBC Grupe. Interesi i ljudska prava
zaposlenika (S1 – Vlastita radna snaga) i klijenata (S4 – Potrošači i krajnji korisnici) uzimaju se u obzir u strateškom planiranju,
razvoju proizvoda i usluga te procesima upravljanja rizicima.
Pojedinosti o vrsti angažmana, njegovoj svrsi i načinu na koji se angažman razmatra, kao i o ključnim temama o kojima se
raspravljalo sa skupinama dionika, potražite u tablici u nastavku.
Tablica 3: Angažman ključnih dionika

Ključni dionici | Zašto se EBC Grupa angažira | Kako se EBC Grupa angažira | Ključne teme | Aktivnosti/ rezultati angažmana
Klijenti | Snažan angažman s klijentima omogućuje EBC Grupi da razumije njihove potrebe, predvidi tržišne trendove i posljedično prilagodi usluge. | — savjetodavni sastanci — konferencije i seminari — web stranica — program korisničkog iskustva | — korisničko iskustvo — izazovi i potrebe — inovacije i digitalizacija | Angažman EBC Grupe omogućuje redovitu procjenu kako se potrebe kupaca mogu zadovoljiti kroz ponudu proizvoda i usluga. Interesi i ljudska prava klijenata ugrađeni su u strategiju i poslovni model EBC Grupe.
Zaposlenici | EBC Grupa surađuje sa zaposlenicima kako bi potaknula okruženje otvorenog dijaloga i pružila im stalno poboljšane prilike za rast i razvoj. | — ankete zaposlenka — Intranet — edukacija, coaching i mentorstvo — mreže zaposlenika — godišnje povratne informacije i razgovori o profesionalnom razvoju — suradnja s radničkim vijećem | — razvoj zaposlenika — raznolikost, jednakost i uključenost — zdravlje zaposlenika i ravnoteža između poslovnog i privatnog života — uključenost zaposlenika | Angažman EBC Grupe omogućuje ciljanu prilagodbu strategije ljudi i kulture.
Dobavljači | EBC Grupa surađuje sa dobavljačima kako bi osigurala visoke standarde kvalitete, integriteta i usklađenosti kroz cijeli proces nabave. | — upitnik dobaljačima za povratnu informaiciju | — jednostavna i učinkovita suradnja — jednostavni i optimizirani poslovni procesi — učinkovita i pouzdana komunikacija | Angažman EBC Grupe omogućava redovitu procjenu načina na koji se očekivanja dobavljača zadovoljavaju u procesima nabave i suradnji.
Priroda, koju zastupaju akademske institucije, okološne i socijalne nevladine organizacije | EBC Grupa provodi rasprave usmjerene na sadržaj s akademskim institucijama te nevladinim organizacijama za zaštitu okoliša i socijalne organizacije (nevladine organizacije) | — konferencije i događanja — bilateralni sastanci | — klimatske promjene — fizički rizici i tranzicijski rizici — bioraznolikost | Angažman EBC Grupe omogućuje identifikaciju trenutnih i budućih prioriteta akademskog društva i njihovo odražavanje u ranoj fazi strateškog planiranja.
Ulagatelji, analitičari i agencije za kreditni rejting | Kroz suradnju s investitorima i analitičarima, EBC Grupa nastoji potaknuti jasno razumijevanje uspješnosti i strategije tvrtke. | — prezentacije za investitore i webcastovi — bilateralni razgovori — roadshows — konferencije | — uspješnost i strategija — klimatske promjene — raznolikost, jednakost i uključenost — upravljanje rizicima i otpornost — transparentnost | Angažman EBC Grupe povećava razinu transparentnosti u izvještavanju kako bi se osiguralo jasno razumijevanje uspješnosti i strategije tvrtke.
Nadzorna i regulatorna tijela | EBC Grupa provodi stalni, proaktivni dijalog s nacionalnim i europskim nadzornim i regulatornim tijelima kako bi razumjela nadzorna očekivanja. | — komunikacija u okviru nadzornih aktivnosti | — uspješnost i strategija — klimatska promjena — raznolikost, jednakost i uključenost — upravljanje rizicima i otpornosti — transparentnost | Angažman EBC Grupe omogućuje prilagodbu procesa i povećanje razine transparentnosti kako bi ispunila regulatorna i nadzorna očekivanja.

Kako bi se mišljenje dionika uzelo u obzir kod izmjena strategije EBC Grupe, potrebno je uzeti u obzir i druge čimbenike, poput
poslovnog modela.
58
Ključno razmatranje za angažman dionika EBC Grupe je poštivanje i promicanje ljudskih prava. EBC Grupa ne tolerira bilo koji
oblik diskriminacije, kao što je diskriminacija na temelju spola, dobi, bračnog statusa, obiteljskih obveza, vjere, političkog
uvjerenja, seksualne orijentacije, rase, nacionalnosti, socijalnog ili etničkog podrijetla, invaliditeta, fizičkog izgleda ili bilo kojeg
drugog aspekta koji nije povezan s poslovanjem.
Uprava je odgovorna za upravljanje organizacijom u korist društva, vodeći računa o interesima dioničara i zaposlenika te javnosti.
Informirani su o ishodima suradnje sa svim skupinama dionika neformalno putem sastanaka s internim predstavnicima dionika i
formalno na sjednicama Uprave. Nadzorni odbor se na sličan način informira o angažmanu s ključnim skupinama dionika putem
zasebnih točaka dnevnog reda na sjednicama Nadzornog odbora s internim predstavnicima dionika.
SBM-3 – ZNAČAJNI UČINCI, RIZICI I PRILIKE TE NJIHOVA INTERAKCIJA SA
STRATEGIJOM I POSLOVNIM MODELOM
Ovo poglavlje daje pregled značajnih učinaka, rizika i prilika (IRO-a) EBC Grupe, koji proizlaze iz procjene dvostruke značajnosti
(DMA-a) (vidi IRO-1). U tablici u nastavku navedeni su svi značajni IRO-i na temelju pitanja održivosti na koje se odnose, vrste
IRO-a, položaja u lancu vrijednosti i vremenskog razdoblja u kojem je otkrivena značajnost. Dodatne informacije o značajnim IRO-
ima i njihovoj interakciji sa strategijom i poslovnim modelom EBC Grupe mogu se pronaći u odgovarajućim tematskim
poglavljima, uključujući kako učin ci proizlaze iz ili su povezani sa strategijom i poslovnim modelom EBC Grupe.
Tablica 4: Značajni učinci, rizici i prilike

Čimbenik održivosti | Vrsta IRO-a | Opis IRO-a | Lanac vrijednosti | Vremenski horizont
E1 - Prilagodba klimatskim promjenama | Rizik | EBC se suočava s većim kreditnim rizikom jer fizički rizici povezani s klimom mogu dovesti do smanjenja vrijednosti kolaterala i/ili negativnih učinaka na poslovne modele i, konačno, na financijsku stabilnost dužnika. Posljedice su povećane rezervacije za rizike za EBC i povezani negativni učinci na njezin P&L i vlastiti kapital. | Portfelj | Srednjoročno i dugoročno
| Prilika | Nove mogućnosti financiranja za EBC jer će klijenti početi ulagati u nove tehnologije i održiva rješenja. Također, potencijal za nove klijente koji nude održiva rješenja i koji pružaju imovinu/usluge u skladu sa zahtjevima prilagodbe klimatskim promjenama (npr. novi softveri, stambene i poslovne nekretnine izgrađene tako da budu otporne na određene fizičke rizike i slično). | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
E1 - Ublažavanje klimatskih promjena | Rizik | EBC Grupa suočava se s povećanim kreditnim rizikom jer događaji povezani s klimatskom tranzicijom (npr. određivanje cijene ugljika i regulatorne intervencije) mogu dovesti do negativnih učinaka na profitabilnost poslovnih modela i financijsku stabilnost dužnika. Posljedice su povećana rezerviranja za rizike EBC Grupe te povezani negativni učinci na račun dobiti i gubitka (P&L) i vlastita sredstva. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
E1 - Energija | Stvarni pozitivan učinak | Ulaganjem u tvrtke koje već koriste obnovljive izvore energije ili bi se u budućnosti željele intenzivnije oslanjati na obnovljive izvore energije, ciljevi od 1,5 stupnjeva Pariškog klimatskog sporazuma mogu se postići izvedivije, čime se minimiziraju fizički klimatski rizici. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
| Rizik | Nestabilnost cijena na energetskom tržištu zbog klimatskih promjena može dovesti do smanjenja profitabilnosti poduzeća u energetski intenzivnim sektorima, kao i do manjka likvidnosti malih ulagatelja, što dovodi do većeg rizika od neispunjavanja obveza i povezanog povećanja rezervacija za rizike za EBC, što utječe na dobit i gubitak te na regulatorni kapital. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
E1 - Ublažavanje klimatskih promjena i Energija | Stvarni negativni učinak | Emisije CO2e EBC Grupe u opsezima Scope 1, 2 i 3 (iz uzvodnog dijela lanca vrijednosti, vlastitog poslovanja i financiranih emisija) doprinose klimatskim promjenama, a time i globalnom zagrijavanju. | Uzvodno, Vlastito poslovanje i Portfelj | Sva vremenska razdoblja
| Prilika | EBC Grupa može ostvariti financijske prilike ulaganjem u klijente i financiranjem klijenata koji podupiru dekarbonizaciju, tranziciju prema održivosti i projekte obnovljive energije (npr. reverzibilne hidroelektrane, zeleni vodik) koji podupiru CO2e-neutralnu proizvodnju energije. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
E4-Primjeri: Prekrivanje tla | Stvarni negativan učinak | Financiranje projekata nekretnina i javne infrastrukture može imati negativan utjecaj na bioraznolikost jer dolazi do prekrivanja tla i degradacije zemljišta, što uzrokuje povećane rizike od poplava, pogoršanje klimatskih promjena te moguće zdravstvene probleme zbog smanjene kvalitete zraka i vode. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
S1 – Rodna ravnopravnost i jednaka plaća za rad jednake vrijednosti | Stvarni negativan učinak | Trenutna razlika u plaćama između spolova u EBC grupi uzrokovan neravnomjernom zastupljenošću spolova na različitim razinama radnih mjesta u Grupi EBC, uglavnom u nepovoljan položaj stavlja zaposlenice. | Vlastito poslovanje | Sva vremenska razdoblja

59

Čimbenik održivosti | Vrsta IRO-a | Opis IRO-a | Lanac vrijednosti | Vremenski horizont
S1 – Edukacija i razvoj vještina | Prilika | Prilagođene obuke i dodatno obrazovanje u području tehnologije i umjetne inteligencije unapređuju profesionalne vještine i kvalifikacije zaposlenika te povećavaju produktivnost i inovativnost. | Vlastito poslovanje | Sva vremenska razdoblja
S1-Raznolikost | Stvarni pozitivan učinak | Inicijative za raznolikost u EBC Grupi imaju pozitivan utjecaj na zaposlenike poticanjem uključive korporativne kulture. Ovi napori stvaraju otvoreno okruženje u kojem je podrška prioritet, omogućujući zaposlenicima da se osjećaju cijenjeno i motivirano. | Vlastito poslovanje | Kratkoročno do srednjoročno
| Potencijalni negativni učinak | Diskriminacija na radnom mjestu može snažno utjecati na ranjive skupine zaposlenika stvarajući neprijateljsko i nesigurno radno okruženje. Ovi problemi mogu dovesti do povećanog stresa i tjeskobe, čineći da se ti zaposlenici osjećaju nepodržano i isključeno, što može utjecati na njihovo mentalno i fizičko zdravlje. | Vlastito poslovanje | Sva vremenska razdoblja
S3 - Društveno bankarstvo (specifično za subjekt) | Stvarni pozitivan učinak | Osiguravajući da su programi financijskog obrazovanja, kao i da su svi bankarski proizvodi i usluge dostupni marginaliziranim osobama, nedovoljno podržanim startup poduzećima te društvenim organizacijama i projektima, EBC Grupa promiče njihovu autonomiju, društvenu i profesionalnu integraciju te aktivno sudjelovanje u životu zajednice. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
S4-Privatnost | Potencijalni negativan učinak | Povrede podataka ili kibernetički napadi mogli bi dovesti do ugrožavanja osjećaja sigurnosti i privatnosti za pojedince, curenja privatnih i financijskih podataka pogođenih kupaca. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
S4 - Financijsko zdravlje (specifično za subjekt) | Stvarni pozitivan učinak | Kroz obrazovne programe, financijsko savjetovanje i alate, EBC Grupa pozitivno utječe na financijsko zdravlje svojih klijenata, doprinoseći njihovoj ukupnoj ekonomskoj stabilnosti, što vodi boljoj kvaliteti života. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
G1-Zaštita zviždača | Potencijalni negativan učinak | Potencijalni nedostatak zaštite za zviždače narušava slobodu izražavanja, što može dovesti do odmazde i osvetničkih mjera, društvene isključenosti i psihološkog stresa za zviždače. | Vlastito poslovanje | Sva vremenska razdoblja
G1 – Korupcija i podmićivanje – sprečavanje i otkrivanje, uključujući osposobljavanje | Potencijalni negativan učinak | Nedostatak svijesti i internih mjera mogao bi potencijalno dovesti do slučajeva korupcije ili podmićivanja s pravnim posljedicama, uključujući sankcije prema radnom pravu, kao i građanske i kaznene postupke protiv zaposlenika (također i slučajeva korupcije ili podmićivanja) | Vlastito poslovanje | Sva vremenska razdoblja

Za teme specifične za pojedini subjekt, EBC Grupa slijedi iste zahtjeve za izvještavanje kako je propisano odgovarajućim ESRS
standardima za pitanja održivosti. Stoga izvještaji za teme specifične za subjekt uključuju informacije o politikama, aktivnostima i
ciljevima, ako su dostupni. Kvalitativna analiza otpornosti strategije i poslovnog modela EBC Grupe prikazana je u skladu sa
zahtjevima za izvještavanje po tematskim standardima.
Kao što je opisano u IRO-1, proces za procjenu IRO-a prilagođen je u odnosu na prošlu godinu. Sukladno tome, tijekom procjene
izvršene su brojne dorade i izmjene, koje su navedene u nastavku.
E1 – Prilagodba klimatskim promjenama
Za „E1 – Prilagodba klimatskim promjenama“, pozitivan utjecaj financiranja prilagodbe klimatskim promjenama ponovno je
procijenjen kao nematerijalan..
E1 – Ublažavanje klimatskih promjena
Za „E1 – Ublažavanje klimatskih promjena“, dva negativna utjecaja koja su uzeta u obzir u prošlogodišnjoj procjeni – emisije CO₂
iz vlastitog poslovanja i uzvodnog lanca vrijednosti EBC Grupe koje doprinose klimatskim promjenama i globalnom zagrijavanju te
financirane emisije CO₂ koje doprinose klimatskim promjenama i globalnom zagrijavanju – konsolidirana su u jedan materijalni
negativni utjecaj u ovogodišnjoj procjeni.
E1 – Energija
Za „E1 – Energija“, dva negativna utjecaja koja su prošle godine procijenjena kao materijalna – emisije CO₂ proizašle iz vlastitog
energetskog mix-a EBC Grupe (električna energija, gorivo i grijanje) i ulaganja, te financiranja energetski intenzivnih tvrtki koje još
uvijek koriste fosilna goriva – konsolidirana su i sada su uključena pod materijalni negativni utjecaj ublažavanja klimatskih
promjena. To znači da materijalni negativni utjecaj identificiran pod Ublažavanjem klimatskih promjena jednako vrijedi i za
Energiju.
60
Isti pristup primijenjen je i na prilike: prethodno materijalna prilika pod Energijom integrirana je u materijalnu priliku pod
Ublažavanjem klimatskih promjena i stoga se primjenjuje na obje teme. Ove godine se za Energiju ne procjenjuje zasebna
materijalna prilika.
S1 – Vlastita radna snaga
Za „S1 – Vlastita radna snaga“, pozitivan utjecaj identificiran prošle godine pod Ravnoteža između posla i privatnog života više se
ne smatra materijalnim. Isto vrijedi i za pozitivan utjecaj u okviru Zdravlja i sigurnosti. Što se tiče teme Raznolikost, identificiran je
dodatni potencijalni negativni utjecaj.
S3 – Društveno bankarstvo
Iako prošle godine nijedan IRO za „S3 – Društveno bankarstvo“ nije procijenjen kao materijalan, u ovogodišnjoj procjeni (2024. u
S4) identificiran je pozitivan utjecaj vezan uz Društveno bankarstvo koji se sada smatra materijalnim.
S4 – Potrošači i krajnji korisnici
Za „S4 – Potrošači i krajnji korisnici“, prošle godine pozitivni utjecaj i prilika vezani uz Financijsko zdravlje procijenjeni su kao
materijalni. Iako se prilika ove godine ne smatra materijalnom, pozitivan utjecaj ostaje isti. Što se tiče teme Privatnost, povezani
rizik više se ne smatra materijalnim. Tema Pristup proizvodima i uslugama više se ne procjenjuje kao materijalna za S4 ove godine.
Međutim, kao što je ranije navedeno, identificiran je novi pozitivan utjecaj pod „S3 – Društveno bankarstvo“.
G1 – Poslovno ponašanje
Za „G1 – Poslovno ponašanje“, prošle godine identificiran je materijalni pozitivan utjecaj pod Zaštita zviždača i potencijalni
pozitivan utjecaj pod Korupcija i podmićivanje – Prevencija i otkrivanje, uključujući Obuke. U ovogodišnjoj procjeni, obje teme
procijenjene su kao materijalni potencijalni negativni utjecaj.
Nakon provođenja procjene materijalnosti, materijalni IRO-i ocijenjeni su kako bi se razumio njihov potencijalni utjecaj na
poslovni model, lanac vrijednosti i strategiju Grupe EBC ili potreba za njihovom prilagodbom. Trenutno nisu izvršene promjene u
poslovnom modelu EBC Grupe na temelju materijalnih IRO-a, no zbog važnosti koju ovi IRO-i imaju za EBC Group, svi
potencijalni utjecaji na strategiju i poslovanje trenutno se pregledavaju i prilagodit će se prema potrebi. Nisu utvrđeni financijski
učinci rizika i prilika u tekućem izvještajnom razdoblju, uzimajući u obzir njihovu prirodu te rezultate provedene analize
klimatskih rizika i analize otpornosti. Analize otpornosti strategije i poslovnog modela provedene su za E1 i E4 te su prikazane u
odgovarajućim tematskim dijelovima ovog izvještaja. Za društvene utjecaje nije provedena zasebna analiza otpornosti strategije i
poslovnog modela.
61
Upravljanje učincima, rizicima i prilikama
IRO-1 – OPIS POSTUPAKA ZA UTVRĐIVANJE I PROCJENU ZNAČAJNIH UČINAKA,
RIZIKA I PRILIKA
Za sastavljanje ovogodišnjeg izvještaja o održivosti, EBC Grupa je provela godišnju procjenu dvostruke značajnosti (double
materiality assessment DMA) u skladu sa zahtjevima ESRS 1 i 2.
Posljedično, provedena procjena obuhvaćala je identifikaciju i procjenu učinaka, rizika i prilika (IRO) u okviru opsega MSFI
konsolidacije. Nadalje, analizirani su i drugi subjekti koji se ne konsolidiraju, u vezi s mogućim IRO-ima i operativnom kontrolom.
Rezultati procjene temelj su za opseg objavljenih tema i podataka uključenih u ovaj izvještaj o održivosti.
Sukladno ESRS-u, U 2025.godini DMA proces je proveden po drugi put. U odnosu na procjenu dvostruke značajnosti iz prethodne
godine, uvedena je analiza portfelja radi utvrđivanja utjecaja koji proizlaze iz portfelja kreditnog rizika, uz prilagodbu postupka
ocjenjivanja i uključivanja dionika formiranjem međufunkcionalnih timova za ocjenjivanje, koji su zasebno ocjenjivali svako
vremensko razdoblje. Procjena dvostruke značajnosti (DMA) ažurirat će se u budućim razdobljima ovisno o promjenama
relevantnih činjenica i okolnosti. Istodobno, EBC Grupa će preispitati relevantnost značajnih učinaka, rizika i prilika (IRO)
utvrđenih u prethodnim izvještajnim razdobljima.
Utvrđivanje učinaka, rizika i prilika
Proces koordinacije i vođenja DMA provela je Direkcija računovodstva, u suradnji s predstavnicima organizacijskih jedinica koji su
sudjelovali u procjenama učinaka, rizika i prilika te kroz stručne intervjue s internim predstavnicima (npr.Sektora za upravljanje
rizicima, Sektora za ljudske resurse itd.), koji su pružili ključne informacije o pitanjima održivosti, te na temelju dokaza i stručne
procjene dodijelili odgovarajuće ocjene.
Postupak dvostruke procjene značajnosti
Proces utvrđivanja značajnih učinaka, rizika i prilika (IRO) proveden je u četiri koraka. U prvom koraku provedena je analiza
relevantnosti svih pitanja održivosti navedenih u ESRS 1, Dodatak A, AR 16. Tema se može smatrati relevantnom ako je povezana s
poslovanjem EBC Grupe, strateškim prioritetima ili lancem vrijednosti. Relevantnost može proizaći i iz toga koliko su dionici
pogođeni određenim pitanjem. Dodatno, popis tema proširan je temama specifičnima za EBC Grupu, poput financijskog zdravlja i
društvenog bankarstva. Ako je neko pitanje održivosti procijenjeno kao relevantno, pripadajući IRO-i povezani s tom temom bili su
predmeti procjene značajnosti učinaka i financijske značajnosti. Završni korak bio je validacija i odobrenje rezultata procjene
dvostruke značajnosti, gdje je konačne rezultate ocjena učinaka, rizika i prilika validirala stručna skupina internih dionika. Nakon
ovih koraka, rezultati su vizualizirani u matrici, sažeti u završnoj prezentaciji i potvrđeni od strane Uprave EBC Grupe.
Kako bi se steklo dubinsko razumijevanje okolnosti u kojima EBC Grupa posluje, prikupljeni su različiti podaci za identifikaciju
IRO-a. Ulazne informacije uključivale su:
• Smjernice i analize usporedbe s poduzećima iz industrije (benchmark)
• Analizu strategije grupe i povezanih poslovnih aktivnosti
• Angažman s internim skupinama dionika putem stručnih intervjua, uključujući korištenje studija
• Integraciju rezultata procjene značajnosti rizika EBC grupe
• Mapiranje sektorskih kreditnih izloženosti i financiranih emisija (portfelj)
• Troškove za kupljenu robu i usluge (uzvodno)
• Konzultacije s internom stručnom skupinom.
Analiza portfelja
Analiza portfelja provedena je na razini Erste Grupe za sve podružnice, uključujući EBC Grupu. U nastavku je prikazana
metodologija analize Erste Grupe:
Rezultati analize portfelja također doprinose identifikaciji učinaka i utvrđivanju njihove materijalnosti. Koristenjem alata u Excelu
koji uzima u obzir ulazne podatke UNEP FI i ENCORE, Erste Grupa je procijenila učinke u svom portfelju i povezala ih sa ESRS
zahtjevima vezanim uz dvostruku značajnost. Za provođenje analize, Erste Grupa je koristila podatke o portfelju, uključujući
podatke o zajmovima, vrijednosti izloženosti, povezanim industrijama koristeći NACE kodove i zemlje poslovanja.
62
Svaki zajam dobiva ESG ocjene učinaka temeljene na sektoru i zemlji, koje se ponderiraju prema izloženosti kako bi se stvorio
profil ESG učinaka na razini cijelog portfelja. Rezultati se potom agregiraju po sektorima kako bi se prikazalo koje industrije
najviše doprinose ESG učincima. UNEP FI kategorije učinaka mapiraju se na ESRS podteme, a teme se označavaju kao relevantne
ako je njihov rezultat učinaka premašio prag 90. percentila.
Te označene teme zatim su pregledane i potvrđene od strane internih stručnjaka kako bi se utvrdilo predstavljaju li značajne učinke
za EBC Grupu. Analiza portfelja zamjenjuje prethodni pristup koji se temeljio na ručnoj procjeni te utvrđivanje materijalnosti
temelji na strukturiranom procesu zasnovanom na podacima.
Tijekom procjene dvostruke značajnosti (DMA) korišten je pristup odozgo prema dolje (Top-Down) za identifikaciju materijalnih
učinaka, rizika i prilika (IRO) uz kontinuiranu validaciju rezultata DMA u odnosu na rezultate Erste grupe konsolidirane prema
MSFI-u. Posljedično, kako bi se osigurala potpunost i točnost DMA unutar Erste Grupe, bila je potrebna stalna komunikacija s
podružnicama, u kojoj je sudjelovao i EBC Grupa. Cilj je bio identificirati i procijeniti potencijalno relevantne IRO-e na razini grupe
i podružnica. Usklađivanje se provodilo putem:
• Tjednih AT/CEE sastanaka
• Ad hoc sastanaka na 1:1 osnovi (Erste Group i podružnice, uključujući EBC Group)
• Radionicama.
Rezultat DMA je popis značajnih IRO-a prikazan u SBM-3. Predmetni popis osnova je izradu izvještaja o održivosti.
Angažman dionika
Interni dionici iz različitih organizacijskih jedinica, npr. Sektora upravljanja ljudskim resursima, Odjela za strateške inicijative,
Sektora Upravljanja rizicima, Službe za informacijsku i fizičku sigurnost i dr. te Vijeće zaposlenika pružili su važne informacije za
provođenje procesa DMA. EBC Grupa nije provodila izravne konzultacije s drugim pogođenim dionicima. Rezultate je potvrdila
stručna skupina čiji su članovi stručnjaci koji predstavljaju različite odjele unutar EBC Grupe i zadužene za IRO-e u okviru
specifičnih čimbenika održivosti, ESG koordinator i Odjel računovodstva.
Procjena lanca vrijednosti
Za potrebe procesa DMA, EBC Grupa je uključila interese i stavove pogođenih dionika, kao i korisnika izvještaja o održivosti, kako
je opisano u SBM-2 - Interesi i stajališta dionika. Nadalje, za identifikaciju i procjenu IRO-a, posebna pažnja posvećena je
uzvodnom i nizvodnom lancu vrijednosti kako bi se osigurala potpunost relevantnih IRO-a. U tom kontekstu, EBC Grupa
analizirala je tijek aktivnosti, procesa i stvaranja vrijednosti unutar organizacije.
Dodatne informacije o strukturi lanca vrijednosti EBC Grupe i njihovom utjecaju na DMA mogu se pronaći u poglavlju SBM-1 -
Strategija, poslovni model i lanac vrijednosti.
Procjena značajnosti učinka
Procjena značajnosti učinaka temeljila se na sljedećim središnjim pretpostavkama:
• Relevantnost lanca vrijednosti i vremensko razdoblje njihove pretpostavljene pojave utvrđeni su po učinku.
• Učinci su definirani kao pozitivni ili negativni. Ako su utvrđeni višestruki, ali odstupajući učinci (tj. pozitivni i negativni)
u skladu s pitanjem održivosti, svaki je učinak ocijenjen zasebno.
• Da bi se čimbenik održivosti smatrao značajnim, dovoljan je samo jedan značajni učinak, bez obzira na broj dodatnih
neznačajnih učinaka, njegovu stvarnu ili potencijalnu prirodu, dodijeljeni vremenski horizont ili relevantnost u lancu
vrijednosti.
• Ozbiljnost i vjerojatnost procijenjeni su za svaki učinak. Učinak se klasificira kao stvaran ako se već dogodio i stoga je
uočljiv ili provjerljiv u sadašnjem trenutku. Suprotno tome, učinak se klasificira kao potencijalan ako je njegov nastanak
moguć samo u budućnosti i stoga se temelji isključivo na vjerodostojnom očekivanju ili predviđenom razvoju. Hoće li se
učinak klasificirati kao stvaran ili potencijalan, odlučuju odgovorni interni stručnjaci. Za stvarne učinke vjerojatnost je
postavljena na 100%. Za potencijalne učinke vjerojatnost se procjenjivala na skali od 0 do 5, pri čemu je svaka skala imala
odgovarajući ponder vjerojatnosti.
• Ocjenjivanje ozbiljnosti uključivalo je tri parametra: razmjer, opseg i samo za negatine učinke - nepopravljivost. Svaki
parametar evaluacije procijenjen je pojedinačno na skali od 0-5, njihove vrijednosti su uprosječene, a rezultat je
pomnožen s vjerojatnosti.
• Razmatrani su naknadni učinci i učinci na ljudska prava. Za učinke na ljudska prava ozbiljnost je imala prednost nad
vjerojatnošću s ponderom od 100%.
63
• Učinci s ukupnim rezultatom iznad 2,5 na ljestvici od 0 do 5 smatrani su značajnim. Korištenje praga značajnosti
osigurava da se samo učinci s najmanje srednjom do gornjom razinom ozbiljnosti klasificiraju kao značajni. Ovakav
pristup sprječava da se učinci niskog intenziteta smatraju značajnim, održavajući fokus na najvažnijim temama.
• Procjene učinaka provodile su se po svakom vremenskom razdoblju od strane timova za provođenje ocjenjivanja iz
različitih organizacijskih jedinica i funkcija koji su postavljali ocjene na temelju dokaza i/ili stručnog mišljenja.
• Značajni učinci usklađeni su sa rezultatima procjene financijske značajnosti za pitanja održivosti, pri čemu bi financijska
značajnost bila pokrenuta materijalnošću učinka.
• Konačni rezultat procjene učinaka validirala je uža interna stručna skupina.
Provedeni proces nije sadržavao eksplicitan korak suradnje s vanjskim dionicima. Informacije o zahvaćenim dionicima razmatrane
su neizravno putem prethodno navedenih internih stručnjaka i njihove redovite razmjene informacija s vanjskim subjektima (tj.
klijentima, nevladinim organizacijama, agencijama za kreditni rejting, ulagteljima itd.). Za više informacija o skupinama dionika i
angažmanu pogledajte poglavlje SBM-2 - Interesi i stajališta dionika.
Učinci povezani s klimatskim promjenama E1
Cijeli lanac vrijednosti razmatran je i procijenjen u kontekstu klimatskih promjena. Kako je opisano u odjeljku "SBM-1 Strategija,
poslovni model i lanac vrijednosti", neki sektori s visokim emisijama, kao što su IT usluge, dio su uzlaznog lanca vrijednosti EBC
Grupe. Oni su procijenjeni zajedno s emisijama iz vlastitog poslovanja i planova EBC Grupe. Procjena je provedena u skladu s gore
navedenim procesom, uključujući i analizu portfelja i stručne procjene. Ukupno gledano, učinak se smatrao materijalnim, posebno
zbog visoke ocjene s obzirom na opseg emisija CO₂, za koje se smatra da imaju globalni utjecaj, kao i zbog njihove nepopravljivosti,
budući da je emisije CO₂ vrlo teško poništiti.
Međutim, veliki dio ukupnih emisija EBC Grupe proizlazi iz financiranih emisija u portfelju, koje su dio njezina nizvodnog lanca
vrijednosti. Kao takvi, oni se pomno prate. Postojeći ukupni ugljični otisak temeljen na vrijednostima s kraja 2024. godine korišten
je kao ulazni podatak tijekom DMA procesa EBC Grupe. EBC Grupa izračunava i izvještava o emisijama stakleničkih plinova kako
za svoje bankarsko poslovanje (opseg 1, 2 i 3), tako i za svoj financirani portfelj (financirane emisije opsega 3). Korištene
metodologije u skladu su sa standardom korporativnog računovodstva i izvještavanja, GHG Protokolom i metodologijom PCAF.
Pojedinosti o izračunima i opsegu izračuna mogu se pronaći u poglavlju "E1-6 Bruto opseg 1, 2,3 i ukupne emisije stakleničkih
plinova"ovog izvještaja.
Za podtemu ublažavanja klimatskih promjena identificiran je negativan učinak koji je, zbog svoje stvarne i globalne prirode, dobio
najvišu ocjenu i stoga je smatran materijalnim. Ovaj negativni učinak jednako je primjenjiv na podtemu energije, ali je naveden kao
jedan negativni učinak primjenjiv na obje podteme.
EBC Grupa već financira projekte obnovljive energije koji podržavaju prijelaz na održivo poslovanje.. EBC Grupa navedeno provodi
temeljem svoje Politike odgovornog financiranja, koja propisuje isključenje financiranja za sektore s visokim emisijama, kao i svoje
Metodologije održivog financiranja koja teži ciljevima održivog financiranja. Na temelju stvarne i globalne prirode, ovaj pozitivan
učinak vezan uz portfelj procijenjen je kao značajan.
Učinci povezani s bioraznolikosti i ekosustavima E4
U uzvodnom lancu vrijednosti nisu identificirani značajni učinci povezani s bioraznolikošću i ekosustavima. Ipak, EBC Grupa je
svjesna da su bioraznolikost i ekosustavi teme od sve veće važnosti te pomno prati sve dijelove svog lanca vrijednosti kako bi
osigurala da se potencijalni učincima primjereno upravlja. EBC Grupa nema lokacije (vlastite prostorije) smještene u ili u blizini
područja osjetljivih na bioraznolikost, niti su identificirani značajni učinci povezani s vlastitim poslovanjem EBC Grupe koji bi
utjecali na područja osjetljiva na bioraznolikost.
Što se tiče učinaka nizvodno, financiranje projekata nekretnina i javne infrastrukture od strane EBC Grupe ocijenjen je kao stvarni
negativan učinak na bioraznolikost, jer je tlo zatvoreno, a zemljište degradirano, što uzrokuje povećane rizike od poplava,
pogoršanje klimatskih promjena i moguće zdravstvene probleme zbog smanjene kvalitete zraka i vode. Razmatrani su potencijalni
drugi pokretači učinaka, poput ovisnosti o ekosustavima za određene financirane sektore (poput turizma), ali nisu smatrani
značajnima zbog relativno niskog udjela izloženosti. Evaluacija je temeljena na stručnoj procjeni i potkrijepljena podacima iz
analize portfelja koristeći podatke ENCORE i UNEP FI. Informacije o pogođenim zajednicama obuhvaćene su prethodno
navedenim bazama podataka i analizom portfelja. Značajni stvarni učinak bioraznolikosti i pitanja ekosustava ograničen je na
financirani portfelj.
64
Učinci koji se odnose na vlastitu radnu snagu S1
EBC Grupa pridaje veliku važnost razvoju i podršci vlastitim zaposlenicima, jer su oni ključni faktor uspjeha tvrtke. Teme poput
rodne ravnopravnosti i jednake plaće za jednak rad, kao i osposobljavanja, razvoja vještina i raznolikosti, identificirane su kao
značajne za EBC Grupu. Provedena je sveobuhvatna analiza, uzimajući u obzir postojeće strategije ljudskih resursa i interne
politike. Procjena se temeljila na evaluacijama internih stručnjaka i rezultatima postojećih anketa zaposlenika kao i vanjskih
studija.
Učinci koji se odnose na pogođene zajednice S3
EBC Grupa na različite načine surađuje lokalnim zajednicama, zbog čega je identificiran pozitivan učinak i tema društvenog
bankarstva klasificirana kao značajna. Procjena je bila usklađena sa strategijom društvenog bankarstva, stručnim evaluacijama i
povratnim informacijama dionika. Ključni učinci uključuju osiguranje pristupa proizvodima i uslugama te promicanje financijske
uključenosti. Promicanje i osiguravanje financijske pismenosti među svim odraslim građanima, a time i uključivanja, glavni je cilj
programa Škola pametnih financija.
Učinci koji se odnose na potrošače i krajnje korisnike S4
Kao pružatelj financijskih usluga, EBC Grupa pridaje veliku važnost svojoj odgovornosti prema potrošačima i krajnjim korisnicima.
Stoga je procjena potencijalnih učinaka vezanih uz teme iz ovog poglavlja – potrošače i krajnje korisnike – provedena s posebnom
pažnjom. Teme poput financijskog zdravlja i privatnosti identificirane su kao značajne. Procjena se usredotočila na izravan učinak
na potrošače i krajnje korisnike, s jakim naglaskom na cjelokupno korisničko iskustvo i zaštitu njihovih interesa. Provedena je
detaljna procjena, uzimajući u obzir postojeće politike korisnika i mjere zaštite podataka. Ova procjena temeljila se na evaluacijama
internih stručnjaka i povratnim informacijama iz anketa o zadovoljstvu kupaca.
Učinci povezani s G1 – Poslovno ponašanje
Podteme poslovnog ponašanja općenito su smatrane relevantnima za vlastite aktivnosti EBC grupe. Provedena je analiza uzimajući
u obzir postojeći sustav upravljanja i status usklađenosti EBC Grupe, kao i njegovu ulogu strogo nadzirane i regulirane financijske
institucije i pružatelja financijskih usluga. To je utjecalo na procjenu učinaka. Na primjer, učinak povezan s prevencijom i
otkrivanjem, uključujući edukacije o korupciji i podmićivanju, smatran je najmanje vjerojatnim, jer EBC Grupa već ima rigorozne
prakse i edukacije. Evaluacija je provedena na temelju interne stručne procjene EBC Grupe, što je dovelo do tri značajna
potencijalna negativna učinaka u vezi sa zaštitom zviždača, sprječavanjem korupcije i podmićivanja te incidentima (vidi tablicu u
SBM-3).
Procjena financijske značajnosti
Procjena financijske značajnosti temeljila se na sljedećim osnovnim pretpostavkama:
• Za procjenu financijske značajnosti, rizika i prilika koje proizlaze iz budućeg zakonodavstva, uzimaju se u obzir
reputacijski aspekti i povezane neizvjesnosti. Proces je povezan s postojećim internim procjenama rizika i strateškom
pozicijom EBC Grupe u korištenju novih poslovnih prilika. Kao dio tog procesa, interni stručnjaci upoznati su s
metodološkim zahtjevima DMA, uključujući međuovisnosti između učinaka i financijske značajnosti, s posebnim
naglaskom na prepoznavanje financijske značajnosti koja proizlazi iz učinaka i ovisnosti.
• Identifikacija i procjena rizika ovogodišnjih rezultata DMA, uzima u obzir informacije koje proizlaze iz godišnje procjene
značajnosti rizika EBC Grupe (RMA), u kojoj su ESG rizici i pokretači rizika već uključeni i procijenjeni. Za više
informacija o RMA-u, pogledati odjeljak "Procjena značajnosti rizika (RMA)".
• Relevantnost lanca vrijednosti i vremensko razdoblje pretpostavljene pojave identificirani su prema riziku i prilici.
• Da bi se pitanje održivosti smatralo značajnim, dovoljan je samo jedan značajni rizik ili prilika, bez obzira na broj
dodatnih neznačajnih rizika ili prilika, vremensko razdoblje ili relevantnost.
• Identificirani rizici i prilike procijenjeni su prema veličini njihovog financijskog učinka na ljestvici od 0 do 3, a zatim
pomnoženi s vjerojatnošću pojave na ljestvici od 0 do 5, pri čemu svaka ljestvica ima odgovarajući ponder vjerojatnosti.
• Rizici i prilike s ukupnim rezultatom iznad 1,5 na ljestvici od 0 do 3 smatrani su značajnima. Korištenje praga osigurava
da se kao značajni klasificiraju samo rizici i prilike s barem srednjim opsegom financijskog učinka. Ovaj pristup sprječava
da se rizici i prilike s niskom razmjerom smatraju značajnima, zadržavajući fokus na najvažnijim temama.
• Rizici i prilike definirani su ocijenjeni prema vremenskom razdoblju zasebno od strane glavnog projektnog tima koji je
provodio stručne intervjue s internim stručnjacima (npr. Sektor računovodstva, Sektor za upravljanje rizicima, Sektor za
upravljanje ljudskim resursima itd.). Ocjena se određivala pojedinačno za svaki rizik ili priliku.
• Konačnu ocjenu po riziku i prilici validirala je uža interna stručna skupina.
65
EBC Grupa nije davala prioritet rizicima vezanim uz održivost u odnosu na druge vrste rizika kojima su kreditne institucije
izložene.
Procjena značajnosti rizika
Business Environment Scan (BES) identificira klimatske i okolišne rizike i prilike, služeći kao uzlazni podatak za procjenu
značajnosti rizika (RMA) te za određivanje relevantnih tema. Iako RMA pruža temelj za prepoznavanje značajnih okolišnih rizika,
prilike podložne okolišu izravno proizlaze iz BES-a.
Identificirani rizici zatim se analiziraju od strane internih stručnjaka kako bi se odredili fizički rizici i pokretači tranzicijskog rizika,
čija značajnost se procjenjuje kroz različite vrste rizika (kreditni, tržišni, operativni, strateški, reputacijski, likvidnost) i vremenska
razdoblje (kratkoročni, srednjoročni, dugoročni). Ti se pokretači mapiraju na čimbenike održivosti propisane ESRS-om, povezuju
sa prethodnim DMA rizicima ili se dodaju kao novi. Ako je neki pokretač značajan, cijeli povezani rizik ili tema smatra se
značajnom. RMA zamjenjuje stručne procjene sustavnim definiranjem značajnosti.
RIZICI I PRILIKE POVEZANE S KLIMATSKIM PROMJENAMA E1
Fizički rizici
Za procjenu DMA-a fizički rizici se utvrđuju i ocjenjuju u okviru podteme prilagodbe klimatskim promjenama. Fizički rizici mogu
nastati na različitim lokacijama u lancu vrijednosti, kao što su:
• vlastita dugotrajna imovina EBC Grupe
• dugotrajna imovina dobavljača (npr. podatkovni centri)
• dugotrajna imovina kupaca i kao njezina posebna kategorija
• dugotrajna imovina klijenta koja služi kao kolateral.
Zbog svoje bitne važnosti za EBC Grupu kao kreditnu instituciju, fokus procjene bio je usmjeren na financirani portfelj i
transmisijski kanal kreditnog rizika. Iako fizički rizici mogu utjecati na uzlazni lanac vrijednosti kao i na vlastitu imovinu EBC
Grupe, potencijalni učinak smatrao se malim u usporedbi s lancem vrijednosti na kraju proizvodnog lanca. Akutni rizici mogu
naštetiti kolateralu i zajedno sa kroničnim fizičkim rizicima, utjecati na održivost poslovnih modela. Ove dinamike djeluju kao
prijenosni kanali koji se u konačnici materijaliziraju kao kreditni rizik za EBC Grupu.
Erste Grupa primjenjuje scenarij RCP 4.5, pretpostavljajući umjerena smanjenja emisija s najvećom razinom oko 2040. godine,
nakon čega slijedi postupni pad. Procjena koristi 2050. kao središnju referentnu godinu, koja odgovara tipičnom preostalom
gospodarskom vijeku financiranih nekretnina (20–40 godina). Očekuje se da će fizički rizici utjecati na vrijednosti kolaterala
uglavnom od sredine stoljeća nadalje, kroz smanjenu tržišnu isplativost te veće operativne troškove i troškove prilagodbe.
Fizički rizici kroz portfelj i vlastitu imovinu procjenjuju se na geokoordinatnoj razini, što omogućuje precizno ocjenjivanje
temeljeno na lokaciji, izvan regionalne agregacije potrebne za CSRD (NUTS-3). Ovaj pristup točnije bilježi lokalne razlike u
izloženosti na ključnim tržištima.
Za procjenu kolaterala, Erste Grupa primjenjuje metodologiju odozdo prema gore, procjenjujući klimatske opasnosti za svaku
financiranu nekretninu ili kolateral nekretnine. To uključuje kvantificiranje potencijalnih učinaka na tržišnu vrijednost povezanih
s rizicima poput poplava ili ekstremnih vremenskih uvjeta. Nekretnine smještene u područjima s vrlo visokim rizikom obično
prolaze inspekcije na licu mjesta radi dokumentiranja mjera ublažavanja, što može utjecati na procjenu vrijednosti. Ovi nalazi na
razini nekretnina zatim se agregiraju kako bi se odredila ukupna izloženost fizičkom riziku za portfelj nekretnina.
Fizički rizik – nekretnine uzete kao kolateral
Analiza portfelja financirane imovine EBC Grupe pokazuje samo jednoznamenkastu postotnu izloženost značajnim fizičkim
klimatskim rizicima (8,15% ukupne imovine). Geografski gledano, Hrvatska se ističe kao područje s najvećim udjelom izloženosti
značajnom fizičkom riziku, što se pripisuje operativnom fokusu poslovanja EBC Grupe u toj regiji, a zatim slijedi Crna Gora. Iz
perspektive kategorizacije rizika, 84,25% imovine izložene značajnom fizičkom riziku pogođeno je akutnim fizičkim rizicima,
uglavnom zbog poplava rijeka. Neznatna količina izloženih resursa suočava se i s akutnim i s kroničnim rizicima, kao što je slučaj s
čisto kroničnim fizičkim rizicima, pri čemu potonji prvenstveno proizlaze iz porasta razine mora. Navedena izloženost uglavnom je
koncentrirana u dugoročnim dospijećima, koja čine 74,42% (EUR 1,1 milijardu) ukupne imovine izložene značajnom fizičkom
riziku.
Tranzicijski rizici i prilike
Tranzicijski rizici i prilike identificirani su i procijenjeni u podtemama energije, ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe
klimatskim promjenama. Zbog svoje ključne važnosti za EBC Gruppu kao kreditnu instituciju, fokus procjene bio je na
financiranom portfelju i prijenosnom kanalu kreditnog rizika, jer tranzicijski događaji poput promjena politika mogu utjecati na
održivost i profitabilnost poslovnih modela klijenata. Iako se rizici i prilike mogu pojaviti u gornjem lancu vrijednosti i vlastitim
operacijama EBC Grupe, procijenjeni su kao manji u usporedbi s financiranim portfeljem.
66
Procjena tranzicijskih rizika u portfelju uzima u obzir trenutnu raspodjelu portfelja na temelju njegovog ugljičnog otiska i
distribucije prema Certifikatu energetske učinkovitosti (EPC) kroz portfelj komercijalnih i stambenih nekretnina. Obrazloženje
primijenjeno u ovom slučaju bilo je da što su trenutne emisije stakleničkih plinova veće, to će se vjerojatno uložiti veća ulaganja i
troškovi za smanjenje emisija ili poboljšanje energetske učinkovitosti, što može negativno utjecati na kvalitetu kredita.
Trenutno stanje portfelja u odnosu na gore navedene pokazatelje dovelo je do značajnih tranzicijskih rizika i u ublažavanju
klimatskih promjena i u energetici – potonja se posebno fokusira na potencijalno smanjenu profitabilnost i nedostatak likvidnosti
zbog rastućih troškova energije i povezanog rizika od neplaćanja.
Procjena tranzicijskih prilika uzima u obzir trenutnu raspodjelu portfelja i potencijalne financijske koristi od identificiranih prilika.
To uključuje prilike od financijskih poduzeća koje ulažu u dekarbonizaciju vlastitih poslovnih modela i klijenata koji nude rješenja
za prilagodbu klimatskim promjenama, primjerice u sektoru nekretnina.
Čimbenici održivosti koji nisu procijenjeni kao značajni
EBC Grupa analizirala je različite teme, uključujući onečišćenje, vodne i morske resurse, korištenje resursa i kružno gospodarstvo.
U svim tim područjima nisu utvrđeni značajni IRO-i. Procjena je uzela u obzir poslovni model EBC Grupe kao financijske
institucije i njezin uzlazni i silazni lanac vrijednosti. Procjene su pokazale da su potencijalni IRO-i smatrani manjim i neznačajnim
zbog neproizvodnog poslovnog modela EBC Grupe i strukture njezina portfelja.
E2 Onečišćenje
Uzvodni lanac vrijednosti, poput IT pružatelja, kao i vlastite aktivnosti i lanac vrijednosti EBC Grupe uzeti su u obzir pri procjeni
pitanja onečišćenja. Provedena je analiza portfelja kako bi se identificirali učinci povezani s tipičnim profilima rizika industrija
(vidi poglavlje IRO-1 – Procjena značajnosti učinaka za dodatne detalje). Kao Industrije s najvećim učinkom identificirane su
poljoprivreda, rudarstvo, proizvodnja, građevinarstvo i transport. Zbog visokih standarda i strogih propisa oonečišćenju koji su na
snazi kako bi se ograničio učinak na okoliš unutar ovih industrija, nije utvrđen značajni učinak. Rizici i prilike povezani s
onečišćenjem analizirani su na temelju trenutne poslovne strategije i strukture portfelja u kombinaciji s rezultatima procjene
značajnosti rizika EBC Grupe i ESG mapom rizika sektora (heatmap). Nisu identificirani značajni rizici ili prilike, prvenstveno zato
što su industrije koje su ocijenjene kao visokorizične unutar područja onečišćenja imale nizak udio izloženosti.
E3 Vodni i morski resursi
Procijenjeni su potencijalni učinci vezani uz vodne i morske resurse u uzvodnom lancu vrijednosti, poput hlađenja vodom
povezanog s IT uslugama. Analiza portfelja korištena je za identifikaciju pokretača učinaka u lancu vrijednosti nizvodno.
Ponderiranje učinaka u odnosu na izloženosti relevantnim industrijama, nije ukazivalo na značajnost. Procjena rizika i prilika
provedena je na temelju postojeće poslovne strategije i strukture portfelja, uz informacije iz procjene značajnosti rizika EBC Grupe
i ESG mapom rizika sektora (heatmap). Nisu identificirani značajni rizici ili prilike, prvenstveno jer su industrije ocijenjene kao
visokorizične u području pitanja vode i morskih resursa imale nizak udio izloženosti.
E5 Korištenje resursa i kružno gospodarstvo
Procijenjene su vlastite aktivnosti EBC Grupe i lanac vrijednosti uzvodno, zajedno s učincima vezanim uz financirani portfelj,
koristeći analizu portfelja. Najveći učinci identificirani su u industrijama poput poljoprivrede, rudarstva, proizvodnje,
građevinarstva i nekretnina. Slijedeći visoke standarde i stroge propise o korištenju resursa i kružnom gospodarstvu koji su uvedeni
kako bi se ograničio učinak na okoliš unutar tih industrija, nije utvrđen značajni učinak. Procjena rizika i prilika povezanih s
korištenjem resursa i kružnim gospodarstvom provedena je na temelju trenutne poslovne strategije i strukture portfelja, uz
informacije iz procjene značajnosti rizika EBC Grupe i ESG mapom rizika sektora (heatmap). Nisu identificirani značajni rizici ili
prilike, prvenstveno zato što udio izloženosti industrija pogođenih glavnim pokretačem rizika potencijalne zabrane materijala ili
kemikalija štetnih za okoliš nije značajan.
67
IRO-2 – ZAHTJEVI ZA OBJAVLJIVANJE U ESRS-U OBUHVAĆENI IZJAVOM O
ODRŽIVOSTI PODUZEĆA
Popis zahtjeva za objavljivanje
Nakon dovršetka Procjene dvostruke značajnosti odgovarajuća značajna pitanja održivosti dodijeljena su relevantnim zahtjevima
za objavljivanje i podatkovnim točkama primjenom Smjernica EFRAG-a i odredbi ESRS 1. Osim toga, EBC Grupa objavljuje
informacije specifične za subjekt prateći politike, mjere i ciljne vrijednosti za pitanje održivosti financijske stabilnosti. Pokazatelji
su objavljeni gdje je to bilo potrebno.
Popis zahtjeva za objavljivanje i njihovo mjesto u izvještaju možete pronaći u nastavku.
Tablica 5: Popis zahtjeva za objavljivanje

Popis zahtjeva za objavljivanje | Stranica #
Opće informacije
BP-1 | Opća osnova za sastavljanje izjave o održivosti | 44
BP-2 | Objave u posebnim okolnostima | 44
GOV-1 | Uloga administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela | 46
GOV-2 | Informacije koje se dostavljaju administrativnim, upravljačkim i nadzornim tijelima poduzeća i čimbenici održivosti koje ta tijela razmatraju | 49
GOV-3 | Uključivanje rezultata povezanih s održivošću u programe poticaja | 50
GOV-4 | Izvještaj o dužnoj pažnji | 51
GOV-5 | Upravljanje rizicima i unutarnje kontrole izvještavanja o održivosti | 52
SBM-1 | Strategija, poslovni model i lanac vrijednosti | 54
SBM-2 | Interesi i stajališta dionika | 56
SBM-3 | Značajni učinci, rizici i prilike te njihova interakcija sa strategijom i poslovnim modelom | 58
IRO-1 | Opis postupka za utvrđivanje i procjenu značajnih učinaka, rizika i prilika | 61
IRO-2 | Zahtjevi za objavljivanje u ESRS-u obuhvaćeni izjavom o održivosti poduzeća | 67
Klimatske promjene
E1-1 | Tranzicijski plan za ublažavanje klimatskih promjena | 116
E 1 SBM 3 | Značajni učinci, rizici i prilike te njihova interakcija sa strategijom i poslovnim modelom | 112
E1-2 | Politike povezane s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom tim promjenama | 117
E1-3 | Mjere i resursi povezani s klimatskim politikama | 122
E1-4 | Ciljne vrijednosti povezane s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom tim promjenama | 126
E1-5 | Potrošnja energije i kombinacija izvora energije | 131
E1-6 | Bruto emisije stakleničkih plinova iz opsega 1, 2, 3 i ukupne emisije stakleničkih plinova | 132
Bioraznolikost i ekosustavi
E4 SBM-3 | Značajan učinak povezan s bioraznolikošću i ekosustavima | 140
E4-1 | Tranzicijski plan i pitanja bioraznolikosti i ekosustava u strategiji i poslovnom modelu | 140
E4-2 | Politike za bioraznolikost i ekosustave | 141
E4-3 | Mjere i resursi za bioraznolikost i ekosustave | 142
E4-4 | Ciljne vrijednosti povezane s bioraznolikošću i ekosustavima | 142
E4-5 | Pokazatelji učinka povezani s promjenom bioraznolikosti i ekosustava | 142
Vlastita radna snaga
S1 SBM-3 | Značajni učinci, rizici i prilike te njihova interakcija sa strategijom i poslovnim modelom | 143
S1-1 | Politike povezane s vlastitom radnom snagom | 145
S1-2 | Postupci za suradnju s vlastitim radnicima i predstavnicima radnika u vezi s učincima | 148
S1-3 | Postupci za sanaciju negativnih učinaka i kanali kojima vlastiti radnici mogu izraziti zabrinutost | 150
S1-4 | Poduzimanje mjera za značajne učinke na vlastitu radnu snagu, pristupi ublažavanju značajnih rizika i ostvarivanje značajnih prilika povezanih s vlastitom radnom snagom te djelotvornost tih mjera | 151
S1-5 | Ciljne vrijednosti povezane s upravljanjem značajnim negativnim učincima, poticanjem pozitivnih učinaka i upravljanjem značajnim rizicima i prilikama | 155
S1-6 | Obilježja zaposlenika poduzeća | 156
S1-7 | Obilježja radnika poduzeća koji nisu u radnom odnosu | 158

68

Popis zahtjeva za objavljivanje | Stranica #
S1-9 | Pokazatelji raznolikosti | 158
S1-12 | Osobe s invaliditetom | 158
S1-13 | Pokazatelji osposobljavanja i razvoja vještina | 159
S1-16 | Pokazatelji naknada (razlika u plaćama i ukupna naknada) | 160
S1-17 | Slučajevi, pritužbe i ozbiljni učinci povezani s ljudskim pravima | 161
Pogođene zajednice
S3-SBM-3 | Materijalni utjecaj i njegova interakcija sa strategijom i poslovnim modelom | 162
S3-1 | Politike vezane uz pogođene zajednice | 162
S3-2 | Proces angažiranja s pogođenim zajednicama o utjecajima | 163
S3-4 | Poduzimanje mjera u vezi s materijalnim utjecajima na pogođene zajednice i upravljanje učinkovitošću tih mjera | 164
S3-5 | Ciljevi vezani uz unapređenje pozitivnih utjecaja | 165
Potrošači i krajnji korisnici
S4 SBM-3 | Značajni učinci, rizici i prilike te njihova interakcija sa strategijom i poslovnim modelom | 167
S4-1 | Politike za potrošače i krajnje korisnike | 168
S4-2 | Postupci za suradnju s potrošačima i krajnjim korisnicima u vezi s učincima | 169
S4-3 | Postupci za sanaciju negativnih učinaka i kanali kojima potrošači i krajnji korisnici mogu izraziti zabrinutost | 170
S4-4 | Poduzimanje mjera za značajne učinke, pristupi ublažavanju značajnih rizika i ostvarivanje značajnih prilika povezanih s potrošačima i krajnjim korisnicima te djelotvornost tih mjera i pristupa | 171
S4-5 | Ciljne vrijednosti za upravljanje značajnim negativnim učincima, poticanje pozitivnih učinaka i upravljanje značajnim rizicima i prilikama | 173
Poslovno ponašanje
G1-1 | Politike poslovnog ponašanja i korporativna kultura | 175
G1-3 | Sprečavanje i otkrivanje korupcije i podmićivanja | 176
G1-4 | Potvrđeni slučajevi korupcije ili podmićivanja | 177

69
Popis podatkovnih točaka u međusektorskim i tematskim standardima koji proizlaze iz drugog zakonodavstva EU-a
Tablica 6: popis podatkovnih točaka u međusektorskim i tematskim standardima koji proizlaze iz drugog zakonodavstva EU-a

Zahtjev za objavljivanje i povezana podatkovna točka | SFDR referenca | Upućivanje na stup 3 | Upućivanje na Uredbu o referentnim vrijednostima | Upućivanje na propis EU-a o klimi | Značajan / Nije značajan | Referenca stranice (i odlomka)
ESRS 2 Rodna raznolikost Odbora GOV-1, stavak 21. točka (d) | Pokazatelj broj 13 iz tablice #1 u Prilogu 1. |  | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/1816 ( 27 ) , Prilog II. |  | Značajan | 46
ESRS 2 GOV-1 Postotak članova odbora koji su neovisni stavak 21. točka (e) |  |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. |  | Značajan | 46
ESRS 2 GOV-4 Izjava o dužnoj pažnji, stavak 30. | Pokazatelj broj 10 Tablica #3 u Prilogu 1 |  |  |  | Značajan | 51
ESRS 2 SBM-1 Sudjelovanje u djelatnostima povezanima s djelatnostima povezanima s fosilnim gorivima točka 40. podtočka (d) i | Pokazatelji broj 4 Tablica #1 u Prilogu 1 | članak 449.a Uredba (EU) br. 575/2013; Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2453 ( 28 ) Tablica 1.: Kvalitativne informacije o riziku za okoliš i Tablica 2.: Kvalitativne informacije o socijalnom riziku | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. |  | Nije značajan | -
ESRS 2 SBM-1 Sudjelovanje u aktivnostima povezanima s kemijskom proizvodnjom točka 40. podtočka (d) ii. | Pokazatelj broj 9 Tablica #2 u Prilogu 1 |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. |  | Nije značajan | -
ESRS 2 SBM-1 Sudjelovanje u aktivnostima povezanima s kontroverznim oružjem stavak 40. točka (d) iii | Pokazatelj broj 14 Tablica #1 u Prilogu 1 |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1818 ( 29 ), članak 12. stavak 1. Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. |  | Nije značajan | -
ESRS 2 SBM-1 Sudjelovanje u aktivnostima povezanima s uzgojem i proizvodnjom duhana stavak 40. točka (d) iv |  |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1818, članak 12. stavak 1. Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. |  | Nije značajan | -
ESRS E1-1 Plan tranzicije za postizanje klimatske neutralnosti do 2050., odlomak 14. |  |  |  | Uredba (EU) 2021/1119, članak 2. stavak 1. | Značajan | 116
ESRS E1-1 Poduzetnici isključeni iz referentnih vrijednosti usklađenih s Pariškim sporazumom, točka 16. podtočka (g) |  | Članak 449.a 575/2013; Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2453 Predložak 1.: Bankovna knjiga – Rizik tranzicije zbog klimatskih promjena: kreditna kvaliteta izloženosti po sektorima, emisije i preostalo dospijeće | Delegirana uredba (EU) 2020/1818, članak 12. stavak 1. točke od (d) do (g) i članak 12. stavak 2. |  | Značajan | 116
ESRS E1-4GHG ciljne vrijednosti smanjenja emisija stakleničkih plinova, točka 34. | Pokazatelj broj 4 Tablica #2 u Prilogu 1 | Članak 449.a 575/2013; Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2453 Predložak 3.: Bankovna knjiga – Rizik tranzicije od klimatskih promjena: parametri usklađenosti | Delegirana uredba (EU) 2020/1818, članak 6. |  | Značajan | 126

70

Zahtjev za objavljivanje i povezana podatkovna točka | SFDR referenca | Upućivanje na stup 3 | Upućivanje na Uredbu o referentnim vrijednostima | Upućivanje na propis EU-a o klimi | Značajan / Nije značajan | Referenca stranice (i odlomka)
ESRS E1-5 Potrošnja energije iz fosilnih izvora raščlanjena po izvorima (samo sektori s velikim učinkom na klimu) odlomak 38. | Pokazatelj broj 5 Tablica #1 i pokazatelj br. 5 Tablica #2 u Prilogu 1 |  |  |  | Značajan | 131
ESRS E1-5 Potrošnja energije i mješavina energije odlomak 37. | Pokazatelj broj 5 Tablica #1 u Prilogu 1 |  |  |  | Značajan | 131
ESRS E1-5 Energetski intenzitet povezan s aktivnostima u sektorima s velikim učinkom na klimu odlomci 40. do 43. | Pokazatelj broj 6 Tablica #1 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS E1-6 Bruto opseg 1., 2., 3. i ukupne emisije stakleničkih plinova, točka 44. | Pokazatelji broj 1 i 2 Tablica #1 u Prilogu 1 | članak 449.a; 575/2013; Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2453 Predložak 1.: Bankovna knjiga – Rizik tranzicije od klimatskih promjena: kreditna kvaliteta izloženosti po sektorima, emisije i preostalo dospijeće | Delegirana uredba (EU) 2020/1818, članak 5. stavak 1., članak 6. i članak 8. stavak 1. |  | Značajan | 132
ESRS E1-6 Intenzitet bruto emisija stakleničkih plinova, točke od 53. do 55. | Pokazatelji broj 3 Tablica #1 u Prilogu 1 | članak 449.a Uredba (EU) br. 575/2013; Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2453 Predložak 3.: Bankovna knjiga – Rizik tranzicije od klimatskih promjena: parametri usklađenosti | Delegirana uredba (EU) 2020/1818, članak 8. stavak 1. |  | Značajan | 132
ESRS E1-7 Uklanjanje stakleničkih plinova i ugljični krediti, odlomak 56. |  |  |  | Uredba (EU) 2021/1119, članak 2. stavak 1. | Nije značajan | -
ESRS E1-9 Izloženost referentnog portfelja fizičkim rizicima povezanima s klimom odlomak 66. |  |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1818, Prilog II. Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. |  | Značajan | Postupno uvođenje
ESRS E1-9 Raščlamba novčanih iznosa prema akutnom i kroničnom fizičkom riziku točka 66. točka (a) ESRS E1-9 Lokacija značajne imovine izložene značajannom fizičkom riziku točka 66. podtočka (c) |  | članak 449.a Uredba (EU) br. 575/2013; Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2453, točke 46. i 47.; Predložak 5.: Bankovna knjiga – fizički rizik od klimatskih promjena: izloženosti podložne fizičkom riziku. |  |  | Značajan | Postupno uvođenje
ESRS E1-9 Raščlamba knjigovodstvene vrijednosti imovine nekretnina prema razredima energetske učinkovitosti točka 67. točka (c) |  | članak 449.a Uredba (EU) br. 575/2013; Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2453, točka 34.; Predložak 2.:Bankovna knjiga – Rizik tranzicije zbog klimatskih promjena: krediti osigurani nekretninama – energetska učinkovitost kolaterala |  |  | Značajan | Postupno uvođenje
ESRS E1-9 Stupanj izloženosti portfelja prilikama povezanima s klimom odlomak 69. |  |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1818, Prilog II. |  | Značajan | Postupno uvođenje

71

Zahtjev za objavljivanje i povezana podatkovna točka | SFDR referenca | Upućivanje na stup 3 | Upućivanje na Uredbu o referentnim vrijednostima | Upućivanje na propis EU-a o klimi | Značajan / Nije značajan | Referenca stranice (i odlomka)
ESRS E2-4 Količina svake onečišćujuće tvari navedene u Prilogu II. Uredbi E-PRTR (Europski registar ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari) koja se emitira u zrak, vodu i tlo, točka 28. | Pokazatelj broj 8 Tablica #1 Priloga 1 Pokazatelj broj 2 Tablica #2 Priloga 1 Pokazatelj broj 1 Tablica #2 Priloga 1 Pokazatelj broj 3 Tablica #2 Priloga 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS E3-1 Vodni i morski resursi, stavak 9. | Pokazatelj broj 7 Tablica #2 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS E3-1 Posebna politika, stavak 13. | Pokazatelj broj 8 Tablica 2 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS E3-1 Održivi oceani i mora, odlomak 14. | Pokazatelj broj 12 Tablica #2 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS E3-4 Ukupna reciklirana i ponovno upotrijebljena voda točka 28. podtočka (c) | Pokazatelj broj 6.2 Tablica #2 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS E3-4 Ukupna potrošnja vode u m3 po neto prihodu od vlastitog poslovanja, točka 29. | Pokazatelj broj 6.1 Tablica #2 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS 2 – SBM 3 – E4 stavak 16. točka (a) i | Pokazatelj broj 7 Tablica #1 u Prilogu 1 |  |  |  | Značajan | 140
ESRS 2 – SBM 3 – E4 stavak 16. točka (b) | Pokazatelj broj 10 Tablica #2 u Prilogu 1 |  |  |  | Značajan | 140
ESRS 2 – SBM 3 – E4 stavak 16. točka (c) | Pokazatelj broj 14 Tablica #2 u Prilogu 1 |  |  |  | Značajan | 140
ESRS E4-2 Prakse ili politike održivog zemljišta / poljoprivrede stavak 24. točka (b) | Pokazatelj broj 11 Tablica #2 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS E4-2 Prakse ili politike održivih oceana/ mora stavak 24. točka (c) | Pokazatelj broj 12 Tablica #2 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS E4-2 Politike za upravljanje problema krčenja šuma, stavak 24. točka (d) | Pokazatelj broj 15 Tablica #2 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS E5-5 Nereciklirani otpad stavak 37. točka (d) | Pokazatelj broj 13 Tablica #2 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS E5-5 Opasni otpad i radioaktivni otpad stavak 39. | Pokazatelj broj 9 Tablica #1 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS 2 – SBM3 – S1 Rizik od incidenata prisilnog rada stavak 14. točka (f) | Pokazatelj broj 13 Tablica #3 u Prilogu I. |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS 2 – SBM3 – S1 Rizik od incidenata dječjeg rada stavak 14. točka (g) | Pokazatelj broj 12 Tablica #3 u Prilogu I. |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS S1-1 Obveze politike ljudskih prava, stavak 20. | Pokazatelj broj 9 Tablica #3 i pokazatelj broj 11 Tablica #1 Priloga I. |  |  |  | Značajan | 145
ESRS S1-1 Politike dužne pažnje u vezi s pitanjima koja su obuhvaćena temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada od 1 do 8, stavci 21. |  |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. |  | Značajan | 145

72

Zahtjev za objavljivanje i povezana podatkovna točka | SFDR referenca | Upućivanje na stup 3 | Upućivanje na Uredbu o referentnim vrijednostima | Upućivanje na propis EU-a o klimi | Značajan / Nije značajan | Referenca stranice (i odlomka)
ESRS S1-1 Procesi i mjere za sprečavanje trgovanja ljudima, stavak 22. | Pokazatelj broj 11 Tablica #3 u Prilogu I. |  |  |  | Značajan | 145
ESRS S1-1 politika ili sustav upravljanja nesrećama na radnom mjestu stavak 23. | Pokazatelj broj 1 Tablica #3 u Prilogu I. |  |  |  | Značajan | 145
ESRS S1-3 Mehanizmi za upravljanje pritužbi/ pritužbi stavak 32. točka (c) | Pokazatelj broj 5 Tablica #3 u Prilogu I. |  |  |  | Značajan | 150
ESRS S1-14 Broj smrtnih slučajeva te broj i stopa nesreća na radu točka 88. podtočke (b) i (c) | Pokazatelj broj 2 Tablica #3 u Prilogu I. |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. |  | Nije značajan | -
ESRS S1-14 Broj izgubljenih dana zbog ozljeda, nesreća, smrtnih slučajeva ili bolesti stavak 88. točka (e) | Pokazatelj broj 3 Tablica #3 u Prilogu I. |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS S1-16 Neprilagođena razlika u plaćama između spolova, točka 97. točka (a) | Pokazatelj broj 12 Tablica #1 u Prilogu I. |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. |  | Značajan | 160
ESRS S1-16 Prekomjerni omjer plaća izvršnih direktora, točka 97. (b) | Pokazatelj broj 8 Tablica #3 u Prilogu I. |  |  |  | Značajan | 160
ESRS S1-17 Slučajevi diskriminacije stavak 103. točka (a) | Pokazatelj broj 7 Tablica #3 u Prilogu I. |  |  |  | Značajan | 161
ESRS S1-17 Nepoštovanje vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i smjernica OECD-a, stavak 104. točka (a) | Pokazatelj broj 10 Tablica #1 i pokazatelj br. 14 Tablica #3 Priloga |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. Delegirana uredba (EU) 2020/1818 članak 12. stavak 1. |  | Značajan | 161
ESRS 2 – SBM3 – S2 Znatan rizik od dječjeg ili prisilnog rada u lancu vrijednosti, stavak 11. točka (b) | Pokazatelji broj 12 i br. 13 Tablica #3 u Prilogu I. |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS S2-1 Obveze politike ljudskih prava, točka 17. | Pokazatelj broj 9 Tablica #3 i pokazatelj br. 11 Tablica #1 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS S2-1 Politike povezane s radnicima u lancu vrijednosti, točka 18. | Pokazatelj broj 11 i br. 4 Tablica #3 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS S2-1Nepoštovanje načela vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i smjernica OECD-a, točka 19. | Pokazatelj broj 10 Tablica #1 u Prilogu 1 |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. Delegirana uredba (EU) 2020/1818, članak 12. stavak 1. |  | Nije značajan | -
ESRS S2-1 Politike dužne pažnje u vezi s pitanjima koja su obuhvaćena temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada od 1 do 8, stavci 19. |  |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. |  | Nije značajan | -
ESRS S2-4 Pitanja ljudskih prava i incidenti povezani s njegovim uzlaznim i silaznim vrijednosnim lancem, stavak 36. | Pokazatelj broj 14 Tablica #3 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS S3-1 Obveze politike ljudskih prava, stavak 16. | Pokazatelj broj 9 Tablica #3 u Prilogu 1 i pokazatelj broj 11 Tablica #1 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -

73

Zahtjev za objavljivanje i povezana podatkovna točka | SFDR referenca | Upućivanje na stup 3 | Upućivanje na Uredbu o referentnim vrijednostima | Upućivanje na propis EU-a o klimi | Značajan / Nije značajan | Referenca stranice (i odlomka)
ESRS S3-1 Nepoštovanje vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, načela ILO-a ili smjernica OECD-a, stavak 17. | Pokazatelj broj 10 Tablica #1 Prilog 1 |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. Delegirana uredba (EU) 2020/1818, članak 12. stavak 1. |  | Nije značajan | -
ESRS S3-4 Pitanja i incidenti u području ljudskih prava, stavak 36. | Pokazatelj broj 14 Tablica #3 u Prilogu 1 |  |  |  | Nije značajan | -
ESRS S4-1 Politike koje se odnose na potrošače i krajnje korisnike, točka 16. | Pokazatelj broj 9 Tablica #3 i pokazatelj broj 11 Tablica #1 u Prilogu 1 |  |  |  | Značajan | 168
ESRS S4-1 Nepoštovanje vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i smjernica OECD-a, točka 17. | Pokazatelj broj 10 Tablica #1 u Prilogu 1 |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II. Delegirana uredba (EU) 2020/1818, članak 12. stavak 1. |  | Značajan | 168
ESRS S4-4 Pitanja i incidenti u području ljudskih prava, stavak 35. | Pokazatelj broj 14 Tablica #3 u Prilogu 1 |  |  |  | Značajan | 171
ESRS G1-1 Konvencija Ujedinjenih naroda protiv korupcije stavak 10. točka (b) | Pokazatelj broj 15 Tablica #3 u Prilogu 1 |  |  |  | Značajan | 175
ESRS G1-1 Zaštita zviždača stavak 10. točka (d) | Pokazatelj broj 6 Tablica #3 u Prilogu 1 |  |  |  | Značajan | 175
ESRS G1-4 Novčane kazne za kršenje zakona o borbi protiv korupcije i podmićivanja stavak 24. točka (a) | Pokazatelj broj 17 Tablica #3 u Prilogu 1 |  | Delegirana uredba (EU) 2020/1816, Prilog II.) |  | Značajan | 177
ESRS G1-4 Standardi za borbu protiv korupcije i podmićivanja stavak 24. točka (b) | Pokazatelj broj 16 Tablica #3 u Prilogu 1 |  |  |  | Značajan | 177

###
74
Informacije o okolišu
Objave u skladu s člankom 8. EU Uredbe o taksonomiji
Regulatorni okvir EU
Delegirana uredba (EU) 2026/73 Komisije EU (dalje u tekst: "revidirani DDA EU Taksonomije ") kojom se mijenja Delegirana
uredba EU (EU) 2021/2178 (dalje u tekstu: "nerevidirani DDA EU Taksonomije") u pogledu pojednostavljenja sadržaja i
prezentacije informacija koje će se objaviti o okolišno održivim aktivnostima, odnosi se na zahtjev članka 8. EU Taksonomije
specificirajući odgovarajući ažurirani sadržaj i prezentaciju informacija koje se objavljuju u vezi s okolišno održivim ekonomskim
aktivnostima i navode odgovarajuću revidiranu metodologiju kako bi se ispunila ta obveza objave.
Revidirani DDA EU Taksonomije objavljen je u Službenom listu EU 8. siječnja 2026., s primjenom od 1. siječnja 2026. za
financijsku godinu 2025. Nužnost takve revizije proizlazi iz iskustva s prvom godinom izvještavanja financijskih poduzeća i dvije
uzastopne godine izvještavanja od strane nefinancijskih poduzeća, što je utvrđeno kao dovoljna osnova za Europsku komisiju (EK)
da uvede određene ciljane mjere pojednostavljenja radi pojednostavljenja obveza izvještavanja i time smanjenja administrativnog
opterećenja za izvještajna poduzeća, a da pritom ne izgubi relevantne i značajne podatke iz okvira izvještavanja o Taksonomiji.
Ove mjere, u nacrtu otvorenom za komentare, objavljene su u veljači 2025. kao dio tzv. "Prijedloga Omnibusa vezanom uz
održivost" (dalje u tekstu: "Omnibus"), a zatim dodatno dorađene i objavljene 4. srpnja 2025. u obliku Delegirane uredbe Europske
komisije. Paralelno, Omnibus prijedlog "stop the clock" – tj. primjena opsega poduhvata poduzetnika na kraju 2024. godine koji
podliježu obvezi objave prema CSRD-u (uključujući i objave iz EU Taksonomije) do daljnje ponovne procjene postupnog proširenja
opsega tijekom razdoblja 2025.-2028. – ubrzan je radi trenutnog donošenja na razini EU.
Kako je propisano člankom 4., EBC Grupa primjenjuje Revidirani DDA EU Taksonomije za izvještajnu godinu koja završava 31.
prosinca 2025. Stoga objave EBC Grupe o EU Taksonomiji na dan 31. prosinca 2025. uključuju, broj, sadržaj i strukturu povezanih
prilagođenih predložaka kako bi u potpunosti odražavale zahtjeve revidiranog DDA EU Taksonomije, osobito izmjene Priloga VI
nerevidiranog EU Taksonomskog DDA (koje pružaju ažurirane predloške izvještavanja 0-5) i brisanje Dodatka XII nerevidiranog
DDA EU Taksonomije (prethodno integrirajući zahtjeve Delegirane uredbe 2022/1214 i povezane prethodno primjenjive predloške
posvećene izravnim i neizravnim primjenjivim izloženostima prema sektorima nuklearne i fosilne energije).
Primjena revidiranih odredbi EU Taksonomije DDA od strane EBC Grupe potiče
kreditne institucije da donose vlastite odluke o izvještavanju
Prag od 10% de minimis primjenjiv na imovinu UoP (Use of proceeds-upotreba sredstava) u pogledu procjene
održivosti
U skladu s revidiranim DDA EU Taksonomije, do 10% imovine kreditne institucije u bilanci "korištenje poznatih sredstava" ili
vanbilančnih stavki koje se uzimaju u nazivnik povezanog Taksonomskog KPUa kreditne institucije može se izostaviti iz takve
procjene i umjesto toga prijaviti kao neprocijenjene izloženosti u novo dostupnom posebnom odjeljku relevantnih EU
Taksonomskih predložaka. Za godinu koja završava 31. prosinca 2025., što je također prva godina primjene revidiranog DDA EU
Taksonomije od strane EBC Grupe. EBC Grupa odlučila se ne koristiti gore opisani prag od 10% de minimis. Posljedično, novo
uvedeni stupac "Neprocijenjene izloženosti" izvještava se prazan u svim redcima u svim povezanim pojednostavljenim predlošcima
EU Taksonomije EBC Grupe na dan 31. prosinca 2025.
10% neto prihoda, prag de minimis primjenjiv na izvještajne EU Taksonomske KPI-jeve kreditnih institucija koje će
biti objavljene
Još jedna ključna promjena koju donosi revidirani DDA EU Taksonomije odnosi se na mogućnost da kreditne institucije ne
objavljuju određeni KPU EU Taksonomije pod uvjetom da povezana imovina ili izvan bilančne stavke doprinose 10% ili manje neto
prihodu institucije, kako je definirano primjenjivim regulatornim zahtjevima. Na temelju toga, EBC Grupa je nastavila s
određivanjem relativnog doprinosa naknada za upravljanje imovinom Grupe, kako je navedeno u konsolidiranom izvještaju o
sveobuhvatnoj dobiti za financijsku godinu koja završava 31. prosinca 2024., te je zaključila da taj doprinos nije dosegao navedeni
minimalni prag od 10%. Posljedično, EBC Grupa ne objavljuje svoj AuM KPU na dan 31. prosinca 2025. Posljedično, povezani
redovi predložaka 1 i 5 za 31. prosinca 2025., kako su prikazani dolje, (svi primjenjivi prikazi) nisu popunjeni.
75
Opcija uključivanja odabrane imovine prema poduzećima koji nisu obveznici CSRD a u izračun GAR-a
U skladu s revidiranim DDA EU Taksonomije primjenjivi KPU-ovi Taksonomije mogu biti obvezno ili dobrovoljno objavljeni od
strane relevantnih poduzeća. Međutim, u ovom drugom slučaju, pod uvjetom da izvještajna kreditna institucija odluči uzeti u obzir
izloženosti takvim poduzećima u svoj omjer zelene imovine (GAR), primjenjive opće izloženosti i izračunati iznosi koji proizlaze iz
gore navedenog ponderiranja bit će jasno objavljeni u novo dostupnom posebnom odjeljku povezanih predložaka EU Taksonomije,
zajedno sa svim specifičnim primjenjivim izloženostima prema poduzećima koja nisu obveznici CSRD, a koje kreditna institucija
može dobrovoljno uključiti u imovinu obuhvaćenu GAR izračunom (dakle: procijeniti posebno financirane aktivnosti u skladu s
tim). Za potrebe izvještavanja EU Taksonomije krajem godine 2025., EBC Grupa je odlučila je ne uključiti u svoju imovinu
obuhvaćenu GAR izračunom primjenjive opće izloženosti poduzećima koja su dobrovoljno objavila svoje Taksonomske KPU-ove i
primjenjivu specifičnu izloženost prema poduzećima koja nisu obveznici CSRD (bez obzira na to jesu li dobrovoljno objavili
Taksonomske KPU-ove ili ne). Stoga se novo uključeni linearni odjeljak "Izloženosti uključene na dobrovoljnoj osnovi" prikazuje
praznim u svim stupcima u svim povezanim pojednostavljenim predlošcima EU Taksonomije EBC Grupe na dan 31. prosinca 2025.
Revizirani pristup EU Taksonomije DDA izračunu GAR-a i njegova implementacija u
EBC Grupi
GAR je udio imovine ili gospodarskih aktivnosti usklađenih s Taksonomijom koje financira EBC Grupa u odnosu na ukupnu 'GAR
imovinu'. Revidirani DDA EU Taksonomije uveo je ključnu promjenu u sastavu nazivnika GAR-a, s ciljem postizanja "simetrije"
GAR-a u smislu osiguravanja potpunog preklapanja kategorija imovine i drugih ugovornih strana koji spadaju u odgovarajuće
opsege brojnika i nazivnika GAR-a. To znači da:
• Financijska imovina kojom se ne trguje kao i imovina koja ne predstavlja izvedene financijske instrumente za poduzeća
koja nisu obveznici CSRD izvještavanja, i koja je i ranije bila uključena samo u nazivnik GAR-a, potpuno je isključena iz
imovine obuhvaćene GAR izračunom, osim ako kreditna institucija koja izvještava ne odluči uključiti ih na dobrovoljnoj
osnovi, što, kao što je gore spomenuto, nije slučaj za EBC Grupu za 31. prosinca 2025.;
• Ostale kategorije financijske imovine koje su ranije bile uključene samo u nazivnik GAR-a, poput izvedenica za zaštitu od
rizika, međubankarskih zajmova na zahtjev, gotovine i imovine povezane s gotovinom, potpuno su isključene iz imovine
obuhvaćene GAR izračunom;
• Ostale kategorije imovine, poput goodwilla i druge nefinancijske imovine, koje su ranije bile uključene samo u nazivnik
GAR-a, potpuno su isključene iz imovine obuhvaćene GAR izračunom.
Kao izravan rezultat novousvojenog "simetričnog" pristupa izračunu GAR-a, EBC Grupa je provela sljedeće dvije preraspodjele iz
"GAR imovine" u kategoriju imovine koja nije obuhvaćena GAR izračunom:
• Zajmovi kućanstvima osim onih koji su identificirani kao prihvatljivi za EU Taksonomiju (to znači: osim onih
kolateraliziranih kreditima za stambene nekretnine ili renovaciju zgrada ili kreditima za motorna vozila odobrenim
počevši od 2022.), koje je EBC Grupa ranije smatrala kategorijom imovine pokrivenom i brojnikom i nazivnikom GAR-a
(iako inherentno nisu prihvatljivi za doprinos GAR brojniku), u potpunosti su isključeni iz imovine obuhvaćene GAR
izračunom i umjesto toga razmatrani unutar kategorije isključene iz GAR-a
• "Poduzeća i subjekti koji nisu obveznici prema CSRD-u" unutar povezanih Taksonomskih predložaka prema revidiranom
DDA EU Taksonomije;
• slično tome, opća ili razna financiranja lokalnih samouprava, koja je EBC Grupa ranije smatrala kategorijom imovine
obuhvaćene i brojnikom i nazivnikom GAR-a (iako inherentno nisu prihvatljiva za doprinos GAR brojniku), potpuno su
isključena iz imovine obuhvaćene izračunom GAR-a i umjesto toga razmatrana unutar kategorije isključene iz GAR-a
"Poduzeća i subjekti koji nisu obveznici CSRD-a" unutar povezanih teksonomskih predložaka prema revidiranom DDA
EU Taksonomije.
Financijska imovina koja se ne odnosi na izvedenice i imovinu kojom se ne trguje, a kod koje su druge ugovorne strane obveznici
primjene CSRD-a obavezno se uključuje u izračun GAR-a. Uzimajući u obzir odluku EU Komisije "stop the clock" u vezi s
opsegom obveznika CSRD-a (kao što je također gore navedeno), kriteriji primijenjeni krajem 2024. godine za identifikaciju
obveznih poduzeća prema CSRD-u i dalje se u potpunosti primjenjuju i na kraju 2025. godine. Stoga se sva poduzeća koja se
smatraju poduzećima od javnog interesa i zapošljavaju više od 500 zaposlenika, bilo kao pojedinačne pravne osobe ili na
konsolidiranoj razini grupe, smatraju obveznima pridržavati se članka 8., stavka 1. Uredbe (EU) 2020/852 i stoga se identificiraju
kao obveznici izvještavanja prema CSRD-u, čak i kada takva obveza ne vrijedi na individualnoj razini povezanog poduzeća, pod
uvjetom da se povezano poduzeće identificira kao podružnica matičnog poduzeća obveznog prema CSRD-u samo na konsolidiranoj
razini.
Imovina obuhvaćena GAR izračunom zbog financijskih ili nefinancijskih poduzeća koje su identificirane kao CSRD-obveznici
dodatno se razmatra u GAR brojniku na sljedeći način:
• u potpunosti, ako je svrha financiranja poznata (use of proceeds known ILI UoP -upotreba sredstava poznata) i
financirane gospodarske aktivnosti dokazivo zadovoljavaju sve tehničke kriterije klasifikacijskog sustava (npr.
financiranje projekta) i usklađene su s MS kriterijem, ili
76
• ponderirano najnovijim objavljenim KPU-om usklađenosti Taksonomije druge ugovorne strane (ili, ako nije dostupno,
grupe), ako svrha financiranja nije poznata ('opće financiranje financiranja', npr. krediti za obrtna sredstva).
'UoP' financijska imovina koja se ne odnosi na izvedenice ili imovinu kojom se trguje i kod koje se druga ugovorna strana odnosi na
kućanstva ili lokalne vlasti (tj. tijela ili agencije javne uprave osim onih kojima izravno upravlja središnja vlada povezane zemlje,
npr. općine ili lokalna uprava) također je obuhvaćena GAR izračunom, ako financirane gospodarske aktivnosti dokazivo
zadovoljavaju sve relevantne tehničke kriterije za provjeru.
Financijska imovina koja je prethodno već bila potpuno isključena iz GAR kalkulacije, odnosno imovina prema središnjim
vladama, nadnacionalnim izdavateljima i središnjim bankama, kao i sva trgovačka imovina, i dalje se izuzima..
Posljedice na KPU prihvatljivosti
Još jedan značajan KPU je KPU za Taksonomsku prihvatljivost. Ovaj KPU stavlja imovinu obuhvaćenu GAR izračunom koja je
klasificirana kao Taksonomski prihvatljiva odnosu sa ukupnom imovinu obuhvaćenu GAR izračunom. Slično GAR-u, pokrivena
financijska imovina prema financijskim ili nefinancijskim poduzećima uzima se u obzir i u brojniku i u nazivniku KPUa
prihvatljivosti, pod uvjetom da su povezane druge ugovorne strane sami po sebi obveznici prema CSRD-u na individualnoj ili
konsolidiranoj razini, ili pripadaju grupi povezanih osooba gdje je vođa grupe CSRD obveznik ili su uključeni od strane kreditne
institucije koja ih izvještava na dobrovoljnoj osnovi (što nije slučaj za EBC Grupu za kraj godine 2025. kao što je gore spomenuto).
Takva financijska imovina (ako nije za trgovanje ili izvedena imovina) dodatno se razmatra u brojniku KPU-a prihvatljivosti za
Taksonomiju na sljedeći način:
• u potpunosti, ako je svrha financiranja poznata i gospodarske aktivnosti koje se financiraju smatraju se Taksonomski
prihvatljivima u skladu s aktivnostima opisanim sustavom klasifikacije, bez obzira na to jesu li svi tehnički kriteriji
ispunjeni (npr. financiranje projekata), ili
• ponderirano najnovijim objavljenim KPU-om prihvatljivosti za Taksonomiju druge ugovorne strane (ili, ako nije
dostupno, prema grupi), ako svrha financiranja nije poznata ( financiranja e opće svrhe', npr. krediti za obrtna sredstva).
Dodatno, 'UoP' financijska imovina koja ne spada u izvedenice i kojom se ne trguje, a koja se odnosi kućanstva ili lokalnu upravu
kao druge ugovorne strane također se uključuje u brojnik KPUa prihvatljivosti za Taksonomiju, ako se financirane gospodarske
aktivnosti dokazano smatraju Taksonomski prihvatljivim u skladu s aktivnostima opisanima u sustavu klasifikacije, bez obzira na
to jesu li ispunjeni svi tehnički kriteriji.
Izvedeni KPI-jevi ("omjeri") dodatno uvedeni revidiranim DDA EU Taksonomije
Osim GAR-a i KPUa prihvatljivosti, revidirani DDA EU Taksonomije uveo je u GAR predloške za stanje i tok u GAR predlošcima
novi stupac pod nazivom " Udio usklađenih s Taksonomijom u Taksonomski prihvatljivima ", gdje omjer imovine usklađene s
Taksonomijom u imovini prihvatljivoj za Taksonomiju mora biti jasno objavljen, kako je navedeno u Prilogu V nerevidiranog DDA
EU Taksonomije kao "drugi korak" KPU.
Pregled objave i KPU-a EBC Grupe prema Uredbi o Taksonomiji
OPSEG OBJAVLJENIH PREDLOŽAKA IZVJEŠTAVANJA O EU TAKSONOMIJI
EBC Grupa je pripremila EU Taksonomske objave na konsolidiranoj osnovi, u skladu sa CRR opsegom konsolidacije, koji se
neznatno razlikuje od MSFI opsega konsolidacije EBC Grupe (kako je objavljeno u povezanom dodatku ovog godišnjeg izvještaja),
osobito u smislu utjecaja na konsolidirane Taksonomske objave temeljene na ukupnoj konsolidiranoj imovini Grupe. Dakle,
ukupna konsolidirana imovina EBC Grupe na dan 31. prosinca 2025., u skladu s CRR opsegom konsolidacije, iznosi 17.631
milijuna EUR (31. prosinca 2024.: 16.507 milijuna EUR; neto za povezane kreditne gubitke u iznosu od 288 milijuna EUR, koji su
uvećani za potrebe izvještavanja EU Taksonomije uz prilagodbe drugih stavki bilance, kako je detaljnije opisano u dijelu
'Metodologija izvještavanja i temeljne pretpostavke i interpretacije'), dok ukupna konsolidirana imovina EBC Grupe prema IFRS
opsegu konsolidacije iznosi 17.626 milijuna EUR (31. prosinca 2024.: 16.507 milijuna EUR). Ova mala razlika posljedica je toga što
se nekoliko podružnica ulazi u konsolidaciju samo prema IFRS opsegu.
Za razliku od 2024., za kraj 2025., EBC Grupa kao kreditna institucija primjenjuje Priloge V i VI Uredbe EU o Taksonomskim
objavama, kako su izmijenjene revidiranim DDA EU Taksonomije. Ova zakonodavna izmjena stoga inherentno utječe na godišnju
usporedivost nekih Taksonomskih KPU-ova EBC Grupe.
Da su metodološke promjene koje je donio revidirani revidiranim DDA EU Taksonomije primijenjene i za kraj 2024., povezani
KPUovi za Taksonomiju EBC Grupe bili su drugačiji, što je detaljnije opisano u podpoglavlju "Razvoj sadržaja i primjene zahtjeva
za objavu EU Taksonomije i sažetak učinaka na usporedne informacije na kraju godine 2024."
77
EBC Grupa u najvećoj mjeri primjenjuje pristup Erste Grupe, uzimajući u obzir lokalne aspekte i zakonodavstvo. Na temelju
CSRD-a. Sva društva kćeri Erste Grupe u opsegu izvještavanja o održivosti na dan 31. prosinca 2025. objavljuju zasebne
(konsolidirane) izvještaje o održivosti. Erste Grupa nije identificirala nikakve bitne razlike između KPU-ova za cijelu grupu i bilo
koje njezine podružnice koje bi opravdale ili zahtijevale zasebnu prezentaciju njihovih KPU-ova, što je u skladu s očekivanjima
vođenim ograničenjima prudencijalnog opsega konsolidacije, uključujući samo institucije, financijske institucije i, ako je potrebna
konsolidirana kontrola, poduzeća pomoćnih djelatnosti.
SAŽETAK OBJAVLJENIH PREDLOŽAKA IZVJEŠTAVANJA O EU TAKSONOMIJI UZ RAZMATRANJA ODABRANIH
PROMJENA NA GODIŠNJOJ RAZINI
Ovo poglavlje daje sažet opis predložaka izvještavanja o EU Taksonomiji koje je EBC Grupa objavila na dan 31. prosinca 2025.,
istovremeno adresirajući zahtjeve Dodatka XI Uredbe EU o Taksonomskim objavama u pogledu kvalitativnih obrazloženja koja se
odnose na značajne promjene u glavnim Taksonomskim KPU-ovima, počevši od druge godine primjene.
Predložak 0 Sažetak KPI-jeva koje će kreditne institucije objaviti prema Članku 8 Pravilnika o Taksonomiji
Predložak 0 daje sažetak ključnih iznosa i najznačajnijih Taksonomskih KPU-eva, kako je dodatno objavljeno u Predlošcima 1, 3 ili
5 (vidi dolje). Prema Prilogu VI EU uredbi o Taksonomskim objavama, kako je izmijenjen revidiranim DDA EU Taksonomije,
Predložak 0 ne sadrži usporedni ('T-1') odjeljak. Stoga EBC Grupa ne izrađuje usporedni Predložak 0 na dan 31. prosinca 2024.
Međutim, značajna godišnje kretanja u kvantitativnim informacijama prikazanim u Predlošku 0 dodatno su opisani u nastavku.
Ukupna okolišno održiva imovina / aktivnosti
Na dan 31. prosinca 2025., EBC Grupa u Predlošku 0 objavljuje ukupnu imovinu usklađenu s Taksonomijom ("stanje") u iznosu od
70 milijuna EUR (31. prosinca 2024.: 114 milijuna EUR) prema prihodima i 107 milijuna EUR (31. prosinca: 171 milijun EUR) u
pogledu kapitalnih rashoda. Od toga se na imovinu prvotno priznatu tijekom tekuće godine ('tok') odnosi 26 milijuna EUR (2024: 3
milijuna EUR) u pogledu prihoda odnosno 39 milijuna EUR (2024: 5 milijuna) u pogledu kapitalnih rashoda.
Pregled prihoda (turnover) pokazuje da su – u slučaju financiranja opće namjene klijentima ili izdavateljima koji podliježu obvezi
prema CSRD-u ili su objavili taksonomske KPU-eve – povezane izloženosti ponderirane njihovim Taksonomskim KPU-evima u
vezi s njihovim aktivnostima koje generiraju prihode (nefinancijska poduzeća) ili financiranjem takvih aktivnosti (financijska
poduzeća). Pogled kapitalnih rashoda (Capex) pokazuje da su – u slučaju financiranja opće namjene klijentima ili izdavateljima
koji su objavili KPU-eve iz Taksonomije i podliježu obvezi CSRD-a – povezane izloženosti ponderirane njihovim odgovarajućim
taksonomskim KPU-evima u odnosu na njihove aktivnosti kapitalnih ulaganja (nefinancijska poduzeća) odnosno financiranje
takvih aktivnosti (financijska poduzeća)
Povećanje financiranja usklađenih s Taksonomijom pripisuje se i hipotekarnim kreditima kućanstvima koja bi se mogla procijeniti
kao Taksonomski usklađena krajem 2025. godine, nakon poboljšanja u potpunosti i kvaliteti temeljnih podataka temeljenih na
metodologiji Erste Grupe. Ta poboljšanja odnose se i na energetsku učinkovitost financiranih kolaterala na nekretnine i na
primjenjive fizičke ocjene rizika u geolokacijama tih kolaterala, modelirane kroz potrebne vremenske horizonte i RCP scenarije. Od
31. prosinca 2025., krediti usklađeni s Taksonomijom za kućanstva prvi put su uključeni u iznosu od 0,6 milijuna eura.
Daljnji metodološki detalji navedeni su u podpoglavlju "Maloprodajno kreditiranje" unutar poglavlja "Uklanjanje strukturnih
ograničenja GAR-a i razvoj dostupnosti podataka".
Godišnje promjene financiranja usklađenih s Taksonomijom za financijske i nefinancijske subjekte obveznike objavljivanja KPU-a
prikazan je u donjoj tablici.

u milijunima EUR | Pregled prihoda (stanje) | Pregled kapitalnih rashoda (stanje)
31.12.2024 | 31.12.2025 | 31.12.2024 | 31.12.2025
Financijska poduzeća | – % | – % | – % | – %
Nefinancijska poduzeća | 2 % | 2 % | 3 % | 4 %

Ukupna okolišno održiva imovina dodatno je detaljno opisana, prema kategorijama imovine i povezanim ugovornim stranama, ali i
prema prihvatljivosti i usklađenosti sa svakim od 6 okolišnih ciljeva unutar Predloška 1 'Imovina za izračun GAR-a', što je
objavljeno i u pogledu prihoda i u pogledu CapEx-a za stanje i za tok, kako je novo zahtijevano revidiranim DDA EU Taksonomije.
Predložak 1 više ne sadrži 'T-1' usporedni odjeljak.
78
Ukupni GAR za stanje i tok (pregled prihoda i CapEx)
Sljedeće razmatranja koja se odnose na godišnje kretanje GAR stanja i tokova (pregled prihoda i CapEx-a) EBC Grupe (31.
prosinca 2025. naspram 31. prosinca 2024.), temelje se na tome da su povezani GAR omjeri s kraja godine 31. prosinca 2024.
preračunati retrospektivnim primjenom promjena u pristupu izračuna GAR-a potaknutih revidiranim EU Taksonomijom DDA,
kako je navedeno u prethodnom podpoglavlju i dodatno sažeto (u smislu kvantitativnog utjecaja) u podpoglavlju 'Sažetak Učinci
izmjena pojednostavljenja na usporedne podatke na kraju 2024. godine". Takav retrospektivni pregled ima za cilj osigurati
usporedivost omjera GAR-a., čime se osigurava adekvatnost navedenih razmatranja u skladu s pripadajućim zahtjevima Priloga XI.
Ukupni GAR (pogled prihoda) EBC Grupe blago se smanjio za stanje sa 2,05% na dan 31. prosinca 2024. na 1,93% na dan 31.
prosinca 2025., dok je značajno porastao za tok sa 0,17% na 2,16% u istom razdoblju.
U pogledu CapEx-a, odgovarajuće kretanje za stanje je sljedeće: sa 3,08% na dan 31. prosinca 2024. na 2,97% na dan 31. prosinca
2025. (za stanje) i od 0,28% na dan 31. prosinca 2024. na 3,30% na dan 31. prosinca 2025. za tok).
GAR stanje i tok EBC Grupe na dan 31. prosinca 2025. ipak su značajno ograničeni inherentnim poteškoćama u potpunoj procjeni
Taksonomske usklađenosti hipotekarnih kredita EBC Grupe prema kućanstvima, osobito u pogledu DNSH kriterija i osobito kada
bi identifikacija visokog ili vrlo visokog specifičnog fizičkog rizika u geolokaciji financiranog kolaterala potaknula procjenu
ranjivosti na razini imovine s pozivanjem na bilo koje povezane mjere prilagodbe na razini imovine za ublažavanje tih materijalnih
fizičkih rizika, osim onih koje se mogu smatrati uključenima u primijenjenu metodologiju procjene za povezani specifični fizički
rizik (daljnji detalji u podpoglavlju "Razvoj dostupnosti podataka" dolje). Nijedan od takvih hipotekarnih kredita stoga se ne može
objaviti kao Taksonomski usklađen, iako bi za neke od njih tehnički kriterij bio zadovoljen. Osim toga, dosljedna primjena
relativnih mjerila performansi, poput Top 15% kriterija, ograničena je dostupnošću lokalno prihvatljivih, usporedivih i
standardiziranih podataka o stanju zgrada na određenim tržištima. Stoga, na dan 31. prosinca 2025., od konsolidiranih
hipotekarnih i stambenih kredita EBC Grupe za kućanstva u iznosu od 2,003 milijuna eura, samo je relativno mali dio odnosno 1
milijun eura mogao biti prijavljen kao Taksonomski usklađen, unatoč tome što je većina tog volumena (1,827 milijuna EUR)
procijenjena i objavljena kao Taksonomski prihvatljiva.
GAR stanje i GAR tok dodatno su detaljno opisani, osobito prema kategorijama imovine i povezanim ekvivalentima, ali i prema
kombiniranoj prihvatljivosti (za svih šest okolišnih ciljeva) i usklađenosti prema svakom okolišnom cilju unutar Predloška 3 'GAR
KPU stanje' i Predloška 4 'GAR KPU tok'. Ti se predlošci objavljuju i u prikazu prihoda i u pogledu CapEx, bez usporednih
odjeljaka "T-1", u skladu s Prilogom VI kako je izmijenjen revidiranim DDA EU Taksonomije. U skladu s revidiranim DDA EU
Taksonomije, oba ova predloška sada uključuju kolone kojima se objavljuje udio usklađene imovine u povezanoj prihvatljivoj
imovini, kao i udjela neprocijenjene imovine u povezanoj ukupnoj imovini obuhvaćenoj GAR izračunom.
FinGuar izvanbilančne aktivnosti (pregled prihoda i CapEx)
Dok se GAR odnosi na bilancu imovine kreditne institucije, FinGuar KPU fokusira se na izvanbilančne izloženosti kreditnih
institucija. Ovaj pokazatelj nije pokazao značajne strukturne promjene na godišnjoj razini: s 0,88% na dan 31. prosinca 2024. na
1,25% na dan 31. prosinca 2025. (pregled prihoda), te s 3,04% na 1,69% u istom razdoblju (CapEx).
Ovo kretanje može se objasniti ograničenom godišnjom promjenom specifične populacije temeljnih CSRD-obveznika izvještavanja
i primijenjenim Taksonomskim KPU-evima, uz blagi negativni utjecaj što su lokalne uprave postale relevantna podkategorija za
ovaj KPU u skladu s revidiranim DDA-om EU Taksonomije, uz obveze vezane uz CSRD, uzimajući u obzir da prethodno navedene
usporedbe za kraj 2024. nisu ponovno izračunate.
FinGuar KPU stanje i FinGuar KPU tok dodatno su detaljno opisani po kategorijama imovine i drugim uogvornim stranama, ali i
prema kombiniranoj prihvatljivosti za svih 6 okolišnih ciljeva i usklađenosti prema svakom okolišnom cilju unutar predloška 5
'KPU izvanbilančnih izloženosti'. Ti se predlošci se objavljuju i u pregledu prihoda i u pogledu kapitalnih ulaganja, kao i u prikazu
za stanje i tok, bez uključenog usporednog dijela. Predložak također prikazuje udio bilo kakvih neprocijenjenih izloženosti u
ukupnom iznosu povezanih izvanbilančnih izloženosti pokrivenih Taksonomijom.
Predložak 2 GAR sektorske informacije
Ovaj predložak prikazuje raspodjelu svih prihvatljivih i usklađenih iznosa navedenih u Predlošku 1, koji se odnose na imovinu
obuhvaćenu izračunom GAR-a, prema primjenjivim NACE kodovima. Raspodjela je prikazana u dva pogleda: prema prihodima
(turnover) za stanje i prema kapitalnim ulaganjima (Capex) za stanje. Prikaz je ograničen na prvih 10 NACE kodova prema
značajnosti pripadajućih bruto knjigovodstvenih iznosa.
79
Predložak 2 također sadrži dva dodatna retka koja se odnose na izloženosti bankovne knjige u bilanci obuhvaćene EU
Taksonomijom, a koje se u potpunosti (kod financiranja za specifičnu namjenu) ili djelomično (kod financiranja za opću namjenu)
pripisuju nuklearnom sektoru i sektoru fosilnih goriva. Te izloženosti mogu biti izravne – prema nefinancijskim poduzećima
obveznicima CSRD-a koja su primarno aktivna u navedenim energetskim sektorima – ili neizravne, putem financijskih poduzeća
obveznika CSRD-a koja su izložena takvim nefinancijskim poduzećima.
Taksonomski prihvatljivi i taksonomski usklađeni iznosi prikazani u prethodno navedenim dodatnim dvama recima u Predlošku 2,
koji se odnose na nuklearni sektor i sektor fosilnih goriva, a izraženi su kao odgovarajući udjeli u ukupnoj imovini Grupe
obuhvaćenoj izračunom GAR-a, prikazani su kako slijedi:
Stanje GAR-a (pregled prihoda)

| Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | Djelatnosti u sektoru prirodnog plina
| 31.12.2024* | 31.12.2025 | 31.12.2024* | 31.12.2025
Udio kvalificiranosti | – % | – % | 0,01 % | – %
Udio usklađenosti | – % | 0,01 % | – % | – %

Stanje GAR-a (pregled kapitalnih rashoda)

| Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | Djelatnosti u sektoru prirodnog plina
| 31.12.2024* | 31.12.2025 | 31.12.2024* | 31.12.2025
Udio kvalificiranosti | – % | 0,01 % | 0,35 % | 0,01 %
Udio usklađenosti | – % | 0,01 % | – % | – %

Tok GAR-a (pregled prihoda)

| Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | Djelatnosti u sektoru prirodnog plina
| 31.12.2024* | 31.12.2025 | 31.12.2024* | 31.12.2025
Udio kvalificiranosti | – % | 0,01 % | – % | 0,02 %
Udio usklađenosti | – % | 0,01 % | – % | – %

Tok GAR-a (pregled kapitalnih rashoda)

| Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | Djelatnosti u sektoru prirodnog plina
| 31.12.2024* | 31.12.2025 | 31.12.2024* | 31.12.2025
Udio kvalificiranosti | – % | 0,02 % | – % | 0,02 %
Udio usklađenosti | – % | 0,02 % | – % | – %

* retrospektivno izračunato isključivo radi usporedivosti. Kao brojnik korišteni su odgovarajući iznosi iskazani na dan 31. prosinca 2024. u tada važećim predlošcima 2 i 4 koji se odnose na nuklearnu energiju i fosilni plin u
okviru GAR-a, dok je kao nazivnik korištena ukupna imovina obuhvaćena izračunom GAR-a na dan 31. prosinca 2024., ponovno izračunana na dosljedan način za stanje 31. prosinca 2025., odnosno u skladu s „simetričnim”
pristupom izračunu GAR-a propisanim revidiranim Delegiranim aktom o objavama prema EU taksonomiji (EU Taxonomy DDA).
Slični udjeli EBC Grupe koji se odnose na izloženosti izvan bilance po osnovi financijskih jamstava, obuhvaćene EU taksonomijom,
dodatno su sažeto prikazani u nastavku:
FinGuar stanje (pregled prihoda)

| Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | Djelatnosti u sektoru prirodnog plina
| 31.12.2024* | 31.12.2025 | 31.12.2024* | 31.12.2025
Udio kvalificiranosti | 0,01 % | 0,01 % | 0,05 % | 0,04 %
Udio usklađenosti | 0,01 % | 0,01 % | – % | – %

FinGuar stanje (pregled kapitalnih rashoda)

| Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | Djelatnosti u sektoru prirodnog plina
| 31.12.2024* | 31.12.2025 | 31.12.2024* | 31.12.2025
Udio kvalificiranosti | 0,01 % | 0,01 % | – % | 0,01 %
Udio usklađenosti | 0,01 % | 0,01 % | – % | – %

FinGuar tok (pregled prihoda)

| Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | Djelatnosti u sektoru prirodnog plina
| 31.12.2024* | 31.12.2025 | 31.12.2024* | 31.12.2025
Udio kvalificiranosti | 0,01 % | – % | 0,04 % | 0,04 %
Udio usklađenosti | 0,01 % | – % | – % | – %

80
FinGuar tok (pregled kapitalnih rashoda)

| Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | Djelatnosti u sektoru prirodnog plina
| 31.12.2024* | 31.12.2025 | 31.12.2024* | 31.12.2025
Udio kvalificiranosti | 0,01 % | – % | – % | 0,01 %
Udio usklađenosti | 0,01 % | – % | – % | – %

* retrospektivno izračunato isključivo radi usporedivosti. Kao brojnici korišteni su odgovarajući iznosi iskazani na dan 31. prosinca 2024. u tada važećim predlošcima 2 i 4, koji se odnose na nuklearnu energiju i fosilni plin okviru
FinGuar KPI, dok je kao nazivnik korištena ukupna izvanbilancna izloženost po financijskim jamstvima obuhvaćena EU taksonomijom na dan 31. prosinca 2024..
Kao što je prethodno navedeno, EBC Grupa ne objavljuje svoj AuM KPU na dan 31. prosinca 2025. ni u jednom od primjenjivih
predložaka, zbog primjene „de minimis” odredbe revidiranog DDA EU Taksonomije u vezi s osnovnim taksonomskim KPU-evima
kreditnih institucija, koji pokrivaju imovinu ili izvanbilancne stavke i čiji doprinos iznosi manje od 10% neto godišnjeg prihoda
institucije. Stoga povezani udjeli taksonomski prihvatljivih i taksonomski usklađenih iznosa, koji se pripisuju nuklearnoj energiji
odnosno aktivnostima fosilnih goriva, kao što je prikazano gore u vezi s GAR-om (svi prikazi) i FinGuar (svi prikazi), nisu utvrđeni,
te stoga nisu dostupni niti objavljeni u kontekstu AuM KPU-a.
Prema revidiranom DDA EU Taksonomije, Predložak 2 više ne uključuje usporedni odjeljak „T-1”. Dostupan je za stanje i tok, kako
u pogledu prihoda i u pogledu kapitalnih ulaganja (CapEx).
Revidirani DDA EU Taksonomije - objave o financiranju ekonomskih aktivnosti vezanih uz nuklearnu energiju i prirodni
plin
Prema revidiranom DDA EU Taksonomije, takve objave ograničene su na one koja su već zabilježene u Predlošku 2, kao što je gore
opisano. Nakon brisanja Priloga XII Uredbe EU o Taksonomskim objavama, dodatni predlošci za nuklearnu energiju i fosilna
goriva koji su ranije bili obvezni i stoga objavljeni od strane EBC Grupe na kraju 2024. više nisu uključeni u objave EU Taksonomije
EBC Grupe na dan 31. prosinca 2025.
PREGLED ODABRANIH KPI-JEVA
Na dan 31. prosinca 2025., ukupni KPU prihvatljivosti EBC Grupe i ukupni GAR mogu se sažeti na sljedeći način:
Pregled prema prihodima
• Konsolidirana imovina prihvatljiva za Taksonomiju EBC Grupe iznosi 2,41 milijun EUR (2024.: 2,03 milijuna EUR), što
predstavlja 66,87% (2024. prema ranije objavljenom 20,50% i prema ponovnom izračunu 36,49%) ukupne pokrivene
imovine.
• Konsolidirana imovina EBC Grupe usklađena s Taksonomijom iznosi 70 milijuna EUR (2024.: 114 milijuna EUR), što
predstavlja 1,93% (2024. prema ranije objavljenom: 1,15% i prema ponovnom izračunu 2,05%) ukupne pokrivene imovine.
Pregled prema CaPex-u
• Taksonomski prihvatljiva imovina EBC Grupe iznosi 2,55 milijuna EUR (2024.: 2,05 milijuna EUR), što predstavlja
70,72% (2024. prema ranije objavljenom 20,72%, a prema ponovno izračunatom 36,88%) ukupne pokrivene imovine.
• Imovina usklađena s Taksonomijom EBC Grupe iznosi 107 milijuna EUR (2024: 171 milijun EUR), što predstavlja 2,97%
(2024. prema ranije objavljenom 1,73% i prema ponovno izračunatom 3,08%) ukupne pokrivene imovine.
U pogledu prema prihodima, ukupni KPU prihvatljivosti i ukupni GAR na dan 31. prosinca 2025. dodatno su usporedno analizirani
i prikazani u donjim grafikonima:
81
Na dan 31. prosinca 2025., ukupni KPU prihvatljivosti za Taksonomiju EBC Grupe sastoji se od sljedećih glavnih stavki:
• Financiranje privatnim kućanstvima u iznosu od 1,83 milijuna EUR (2024.: 1,54 milijuna EUR), čija svrha odgovara
Taksonomski prihvatljivim aktivnostima u sektoru nekretnina i automobilske industrije.
• Korištenje poznatih i nepoznatih sredstava za nefinancijska poduzeća u iznosu od 323 milijuna EUR (2024.: 313 milijuna
EUR) i za financijske subjekte u iznosu od 96 milijuna EUR (2024.: 16 milijuna EUR), pri čemu je korištenje nepoznatog
financiranja proporcionalno klasificirano kao Taksonomski prihvatljivo na temelju KPI-jeva prihvatljivosti koje objavljuju
odgovarajuće ugovorne strane.
• Financiranje lokalnim i regionalnim vlastima u iznosu od 163 milijuna EUR (2024.: 154 milijuna EUR), čija svrha
odgovara Taksonomski prihvatljivim aktivnostima.
Taksonomski prihvatljiva imovine spomenuta gore dodatno doprinosi GAR-u EBC Grupe na dan 31. prosinca 2025., kako slijedi:
• Financijska poduzeća u iznosu od 2 milijuna EUR (2024.: 1 milijun EUR) te nefinancijska poduzeća u iznosu od 67
milijuna EUR (2024.: 113 milijuna EUR)
• Financiranje privatnih kućanstava u iznosu od 1 milijun eura (2024. EUR bez usklađenog iznosa).
Uklanjanje strukturnih ograničenja GAR-a i dostupnost podataka
Do 31. prosinca 2024. taksonomske objave i KPU-ovi EBC Grupe, kao i njihovo godišnje kretanje do 31. prosinca 2025., bili su
inherentno pod utjecajem strukturnih ograničenja koja proizlaze iz pravnog okvira GAR-a, ograničenog opsega CSRD-a te različitih
ograničenja u dostupnosti podataka. Ta su ograničenja, međutim, u međuvremenu značajno smanjena u pogledu njihova
negativnog utjecaja na GAR, kako je detaljnije objašnjeno u nastavku.
Uklanjanje GAR strukturnih ograničenja
Zbog opsežnih informacija potrebnih za procjenu primjenjivih tehničkih kriterija usklađenosti s Taksonomijom (SC, DNSH), kao i
usklađenosti s minimalnim zaštitnim mjerama (MS), zakonodavstvo je ograničilo opseg primjene Uredbe EU o taksonomskim
objavama (na razini EU kroz CSRD). Kada je riječ o kvalificiranim izloženostima prema poduzećima, u obuhvat su uključena samo
ona društva koja su obveznici izvještavanja prema CSRD-u na kraju tekuće izvještajne godine, kao i sve njihove podružnice
Za EBC Grupu kao univerzalnu banku to je značilo da je u godinama 2024. i 2023. – odnosno prije izdavanja revidiranog
Delegiranog akta o objavama (DDA) EU Taksonomije i njegove prve primjene od strane EBC Grupe na dan 31. prosinca 2025. –
značajan dio portfelja (posebice mala i srednja poduzeća koja nisu obveznici CSRD-a ili nisu dio takvih grupa) mogao biti uključen
u brojnike KPU-a taksonomske prihvatljivosti i GAR-a, dok je većina tih izloženosti ispunjavala uvjete samo za odgovarajuće
nazivnike. Ova situacija naziva se „strukturna asimetrija GAR-a“.
Kao što je navedeno u uvodnom dijelu ovog poglavlja, revidirani DDA EU Taksonomije uklonio je tu strukturnu asimetriju tako što
je osigurao da je opseg imovine obuhvaćene brojnikom i nazivnikom GAR-a jednak. Izravna posljedica toga jest da se imovina koja
je prethodno bila uključena samo u nazivnik GAR-a – osobito izloženosti prema imovini kojom se ne trguje i koje se odnose na
poduzeća koja nisu obveznici izvještavanja prema CSRD-u – u potpunosti uklanja iz izračuna GAR-a. Dodatna posljedica za EBC
Grupu bila je i ta da su taksonomski inherentno neprihvatljive izloženosti prema kućanstvima i jedinicama lokalne samouprave –
osobito opći ili različiti potrošački krediti maloprodajnim klijentima te opća ili razna financiranja lokalnih vlasti – koje su se ranije
smatrale relevantnima i za brojnik i za nazivnik GAR-a, iako same po sebi nisu mogle pridonijeti njegovoj vrijednosti, također u
potpunosti uklonjene iz izračuna GAR-a.
Iako je, s jedne strane, revidirani DDA EU Taksonomije uklonio strukturnu asimetriju GAR-a, s druge je strane smanjio
pokrivenost GAR-a, a time i njegovu reprezentativnost u odnosu na ukupnu imovinu kreditne institucije. Tako je na dan 31.
prosinca 2024. udio ukupne pokrivene imovine u ukupnoj imovini, prema prethodnom izvještavanju EBC Grupe, iznosio 58,81 %
za stanje i 77,46 % za tok. Kada se ti pokazatelji, isključivo radi usporedbe, retrospektivno preračunaju prema revidiranom DDA EU
Taksonomije, smanjuju se na 32,88 %, odnosno 42,65 %. Na dan 31. prosinca 2025., kako je prikazano u predlošku 0 u nastavku,
pokrivenost GAR-a na razini Grupe iznosi 20,13 % (stanje), odnosno 15,70 % (tok).
Razvoj dostupnosti podataka
Kreditiranje kućanstava – procjena DNSH-a povezana s prilagodbom klimatskim promjenama za Taksonomski
prihvatljive hipoteke i stambene zajmove za obnovu kućanstava, značajno doprinosi okolišnom cilju ublažavanja
klimatskih promjena.
U okviru financiranja nekretnina i vozila privatnim kućanstvima, kao i financiranja stambenih ili drugih taksonomski prihvatljivih
projekata posebne namjene od strane lokalne uprave, za kolateral koji ispunjava kriterije značajnog doprinosa ublažavanju
klimatskih promjena (npr. kroz energetsku učinkovitost), provodi se procjena fizičkih klimatskih rizika i ranjivosti. Cilj ove
procjene je osigurati usklađenost s DNSH kriterijem za prilagodbu klimatskim promjenama.EBC Grupa u najvećoj mogućoj mjeri
slijedi smjernice Erste Grupe, uzimajući pritom u obzir lokalne specifičnosti i zakonodavni okvir.
82
Procjena se temelji na priznatim znanstvenim izvorima, metodologijama najboljih praksi te dostupnim podacima o klimatskim
rizicima, uključujući vanjske skupove podataka i, prema potrebi, modele za procjenu klimatskih rizika.
Ovi napori rezultirali su unaprijeđenom metodologijom i sveobuhvatnijim internim procesima za procjenu DNSH kriterija za
prilagodbu klimatskim promjenama u vezi s hipotekarnim kreditima kućanstvima za financiranje stjecanja ili vlasništva nad
zgradama te njihove obnove. Navedeni krediti identificirani su kao aktivnosti koje značajno doprinose ublažavanju klimatskih
promjena, na temelju dokaza o financiranom kolateralu nekretnine visoke energetske učinkovitosti, uz pozivanje na energetski
certifikat povezane zgrade s oznakom A koji izdaje nadležna lokalna institucija.
U biti, za svaki takav kredit kućanstvima koji značajno doprinosi CCM-u, smatralo se da je DNSH kriterij za CCA ispunjen pod
uvjetom da je svih 21 fizičkih klimatskih rizika (od ukupno 35 rizika navedenih u Prilogu I. EU Uredbe o taksonomiji) relevantnih
za sektor nekretnina i zemlje u kojima EBC Grupa djeluje kao zajmodavac procijenjen ocjenom nižom od „visoke“. Iznimno, u
slučaju rizika od slijeganja tla, suše i oborina, dopuštena je i ocjena „vrlo visoke“ ozbiljnosti za specifičnu geolokaciju nekretnina
koje služe kao kolateral. Procjena se provodi kroz sve primjenjive statistički modelirane RCP scenarije (reprezentativne
koncentracijske putanje) koji odražavaju očekivana kretanja koncentracija stakleničkih plinova te kroz sve dostupne vremenske
horizonte, uzimajući u obzir općeprihvaćeni raspon gospodarskog vijeka stambene zgrade, neovisno o očekivanom preostalom
dospijeću povezanih kredita.
Postavljanje praga ocjene na razinu „vrlo visokog“ rizika, pri čemu se DNSH kriterij smatra neispunjenim u slučaju navedena tri
fizička rizika, odražava razumno očekivanje EBC Grupe da su odgovarajuće mjere prilagodbe već ugrađene u napredno
projektiranje i izgradnju visoko energetski učinkovitih zgrada. Nadalje, u pogledu rizika od poplava, EBC Grupa je u opisani
pristup procjeni DNSH kriterija uključila i odgovarajuće indekse „zaštićenog rizika“ (defended risk), čime je osigurano da su
potrebne mjere prilagodbe uzete u obzir u dobivenim ocjenama. Sukladno tome, primijenjen je prag ocjene „visokog“ rizika, ispod
kojeg se DNSH kriterij smatra ispunjenim za ovaj specifični fizički rizik.
Svi takvi krediti kućanstvima koji značajno doprinose CCM-u, za koje je na temelju prethodno opisanog pristupa utvrđeno da
ispunjavaju DNSH kriterij za CCA, dodatno su klasificirani kao usklađeni s Taksonomijom. Takva klasifikacija temelji se i na
neprimjenjivosti minimalnih zaštitnih mjera (MS), kako proizlazi iz definicije brojnikā KPI-ja usklađenosti za maloprodajno
kreditiranje iz Priloga V. Delegiranog akta o objavama prema EU Taksonomiji (EU Taxonomy DDA). Ovakav pristup dodatno je
potkrijepljen tumačenjem EBC Grupe prema kojem se FAQ 37 iz Treće obavijesti Europske komisije ne primjenjuje na zgrade kada
je financirana prihvatljiva aktivnost stjecanje ili vlasništvo nad zgradom, a ne njihova izgradnja. Naime, navedeni FAQ upućuje da
se procjena usklađenosti s minimalnim zaštitnim mjerama u kontekstu maloprodajnog kreditiranja treba odnositi na korporativne
proizvođače u uzvodnom dijelu lanca opskrbe maloprodajnog klijenta u vezi s financiranim predmetom.
Okolišni ciljevi 3-6
Objave EBC Grupe o EU Taksonomiji do kraja 2024. već su obuhvatile cijeli skup okolišnih ciljeva za usklađivanje općih zajmova.
Na dan 31. prosinca 2025., primijenjeni KPU-ovi usklađivanja s klijentima za okolišne ciljeve 3-6 općenito i dalje imaju relativno
niske vrijednosti.
Nadalje, što se tiče i novih i postojećih poslova s poduzećima obveznicima izvještavanja prema CSRD-u i lokalnom upravom –
unatoč znatnim naporima za daljnje istraživanje pojedinačnih transakcija – u nekim slučajevima još uvijek nema dovoljno
informacija i podataka na strani korisnika da bi se utvrdilo mogu li se te transakcije klasificirati kao Taksonomski prihvatljive u
skladu s okolišnim ciljevima 3-6, što je rezultiralo relativno rijetkim financiranjem 'UoP' koja su na dan 31. prosinca 2025.
klasificirana kao prihvatljiva prema ovim okolišnim ciljevima, a nijedan od njih nije dodatno ocijenjen kao Taksonomski usklađen
za povezani cilj. Istovremeno, predlošci Taksonomije prema Prilogu VI, izmijenjenim revidiranim DDA EU Taksonomije, više ne
zahtijevaju razradu prihvatljivih izloženosti koje Taksonomija pokriva prema šest okolišnih ciljeva.
Metodologija izvještavanja, temeljne pretpostavke i tumačenja
Bruto knjigovodstveni iznos imovine
Za (bruto) iznos imovine prikazane u Predlošku 1, primijenjen je sljedeći pristup:
• Za svu relevantnu financijsku imovinu koja se vodi po amortiziranom trošku te za dužničke vrijednosne papire koji se
mjere po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit (FVOCI – Fair Value Through Other Comprehensive Income),
korištena je vrijednost prije umanjenja za ispravke vrijednosti, neovisno o vrsti druge ugovorne strane.
• Za svu ostalu imovinu obuhvaćenu redcima 1–40 Predloška 1 korištena je bruto knjigovodstvena vrijednost, odnosno
iznos koji je stvarno priznat u računovodstvu i koji se koristi u CRR-konsolidiranoj IFRS FINREP bilanci. To znači slje
• Za prihodonosne dužničke instrumente po FVPL-u (fer vrijednost kroz dobit ili gubitak), bruto
knjigovodstveniiznos odgovara fer vrijednosti. Za neprihodonosne dužničke instrumente na FVPL-u, bruto
knjigovodstveni iznos odgovara fer vrijednosti nakon akumulacije svih negativnih promjena fer vrijednosti zbog
kreditnog rizika.
• Za sva ulaganja u povezane i zajedničke pothvate koristi se knjigovodstvena vrijednost u skladu s IAS28/IFRS11.
83
• Za sve vlasničke instrumente u FVPL koristi se fer vrijednost.
• Za svu nefinancijsku imovinu ('kolateral dobiven preuzimanjem' ili 'ostale kategorije imovine') koriste se
knjigovodstveni iznosi objavljeni prema IFRS-u.
Financijska i nefinancijska poduzeća obveznici prema CSRD-u i primjena njihovih KPU-a
Sva poduzeća koje se smatraju subjektima od javnog interesa i zapošljavaju više od 500 zaposlenika, bilo na pojedinačnoj ili
konsolidiranoj razini, obvezna su izvještavati o objavama prema EU Taksonomiji od 31. prosinca 2024. godine, i ta obveza se
nastavlja i na 31. prosinca 2025. godine prema CSRD-u, uzimajući u obzir odluku Europske komisije o „stop the clock“ spomenutu
u uvodnom dijelu ovog poglavlja. Financijski i nefinancijski subjekti koji su matične tvrtke obveznih grupacija moraju objavljivati
svoje KPU-eve na konsolidiranoj razini. Ti se KPU-evi koriste za određivanje KPU-eva EBC Grupe za kvalificirane izloženosti
prema svim podružnicama te grupacije („najbliža izvještavajuća matična tvrtka“), osim ako su KPU-evi dostupni za konkretnog
pojedinačnog dužnika.
Tok
U svrhu pripreme „tok prikaza u Predlošcima 1, 2, 4 i 5, pojam „tok“ definiran je kao podskup „stock“-a, ograničen na transakcije
imovine koje su prvotno priznate tijekom tekućeg izvještajnog razdoblja. Dvije su iznimke od ovog pristupa:
• Nefinancijska imovina i financijska imovina koja nema karakter zajmova i plasmana, dužničkih vrijednosnih papira ili
vlasničkih instrumenata – za ove kategorije „tok“ se smatra jednakim nuli.
• Temeljni dužnički vrijednosni papiri i vlasnički instrumenti u investicijskim fondovima koji se vode u bilanci: „tok“ se
računa kao bilo kakvo pozitivno godišnje neto povećanje broja jedinica u posjedu na razini temeljnog ISIN-a unutar
svakog relevantnog investicijskog fonda.
Značajne napomene za razmatranje imovine iz Predloška 1
Za brojnik i nazivnik GAR-a, a time i za procjenu podobnosti ili usklađenosti s Taksonomijom, prihvatljivi su nenamjenski krediti i
plasmane, dužnički vrijednosni papiri, vlasnički instrumenti čiji su financijski ili nefinancijski subjekti obveznici objave KPU-eva
(ili njihove podružnice), kao i financiranje nekretnina i automobila za kućanstva, poznate namjene sredstava u financiranju s
lokalnim vlastima te kolateral u obliku nekretnina preuzetih u posjed. Kao što je prethodno navedeno, EBC Grupa odlučila je da se
bilo kakva „izloženost uključena na dobrovoljnoj osnovi“ ne uzima u obzir pri izračunu GAR-a Grupe na dan 31. prosinca 2025.
godine.
Financijska I nefinancijska poduzeća
Financijski i nefinancijski subjekti koji su matične tvrtke obveznih grupacija moraju svoje KPI-jeve objavljivati na konsolidiranoj
razini. Ti se KPI-jevi koriste za određivanje KPI-jeva EBC Grupe za kvalificirane izloženosti prema svim podružnicama te grupacije
(„najbliža izvještavajuća matična tvrtka“), osim ako su KPI-jevi dostupni za pojedinačnog dužnika.
• Kvalificirana imovina financijskih i nefinancijskih poduzeća uključuje se u brojnik GAR-a ako je izravna ugovorna strana
obveznih izvještavanja prema CSRD-u ili je podružnica grupe koja je obveznik izvještavanja prema CSRD-u.
• Financiranje financijskih i nefinancijskih poduzeća koja nisu obveznici izvještavanja prema CSRD-u, i nisu grupe
obveznika izvještavanja prema CSRD-u, u potpunosti se isključuje iz izračuna GAR-a, bez obzira na sjedište tih poduzeća
(EU ili izvan EU)
• Financiranje multilateralnih razvojnih banaka navedenih u stavcima članka 117(1) ili članka 117(2) Uredbe (EU)
575/2013 (CRR) smatra se financiranjem kreditnih institucija prema pojašnjenjima 'Zakona o okolišu' i uključuje su za
GAR brojnik i nazivnik pod uvjetom da imaju sjedište u EU.
Kućanstva
• Financiranje kućanstava koje podliježe daljnjoj procjeni prihvatljivosti ili usklađenosti s Taksonomijom obuhvaća isključivo
kredite povezane s nekretninama ili zajmove za automobile (za ovu drugu kategoriju od 1. siječnja 2022. godine). Ostale
izloženosti prema kućanstvima (prvenstveno financiranje opće namjene) uključene su u odjeljak „Kućanstva“ Predloška 1
isključivo u svrhu prikaza u stupcu „bruto knjigovodstveni iznos“. To znači da one po svojoj prirodi ne mogu doprinijeti
brojniku nijednog KPU-a prihvatljivosti ili GAR-a, dok su istovremeno uključene u nazivnik
• Financiranje obnove zgrada i izloženosti osigurane stambenim nekretninama prikazano je isključivo u retku „od čega zajmoviza
obnovu zgrada“ kako bi se izbjeglo dvostruko računanje.
Lokalna I regionalna uprava
Financiranje lokalnih ili regionalnih vlasti koje podliježe daljnjoj procjeni prihvatljivosti ili usklađenosti s Taksonomijom obuhvaća
isključivo financiranja kod kojih je poznata svrha upotrebe sredstava. Financiranja kod kojih svrha upotrebe sredstava nije poznata
u potpunosti su isključena iz izračuna GAR-a, pri čemu se njihovi bruto knjigovodstveni iznosi uključuju u stupac a Predloška 1,
redak 25 „Subjekti i entiteti koji nisu obveznici CSRD-a“.
84
Aktivnosti povezane s nuklearnom energijom i fosilnim plinom – novi odjeljak Predloška 2 „Informacije po sektorima
GAR-a“ (svi prikazi)
U portfelju EBC Grupe ne postoje značajna financiranja sa „poznatom svrhom upotrebe“ koja se odnose na aktivnosti u području
nuklearne energije i fosilnog plina, kako su navedene u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2022/1214. Stoga se popunjavanje dvaju
dodatnih redaka, koji su novom izmjenom EU Taksonomije DDA uvedeni u Predložak 2 (svi prikazi) na dan 31. prosinca 2025., u
osnovi temelji na KPU-evima objavljenim od strane relevantnih ugovornih strana (tj. obveznih CSRD-om energetskih tvrtki ili
CSRD-obveznih banaka ili osiguravatelja izravno izloženih tim energetskim tvrtkama) u njihovim Predlošcima 2 i 4 za nuklearnu
energiju i fosilni plin (odgovarajući prikazi), kako je izvještavano na dan 31. prosinca 2024. prema zahtjevima bivšeg Priloga XII.
EU Taksonomije DDA, koji je u međuvremenu uklonjen izmjenom EU Taksonomije DDA.
Sažetak učinaka revidiranog EU DDA EU Taksonomije na usporedne informacije na
kraju 2024. godine
U skladu s rasporedom predložaka Taksonomije iz Priloga VI. Delegiranog akta o objavama prema EU Taksonomiji (EU Taxonomy
DDA), kako je izmijenjen revidiranim EU Taxonomy DDA, u nijednom od njih nisu prikazane usporedbe prethodnih godina.
Međutim, isključivo radi usporedivosti u kontekstu zahtjeva iz Priloga XI., koji se odnosi na pružanje kvalitativnih objava o
kretanju glavnih KPI-jeva Taksonomije izvještajne institucije na godišnjoj razini, Erste Group u nastavku sažeto prikazuje KPI-jeve
Taksonomije za prethodnu godinu i druge povezane kvantitativne informacije na dan 31. prosinca 2024., i to kako su prethodno
objavljeni, tako i kako su naknadno preračunati.

| Prethodno objavljeno | Rekalkulirano
Predložak 0 |  |
GAR% stanje – prihod | 1,15 % | 2,05 %
GAR% stanje – CapEx | 1,73 % | 3,08 %
% pokrivenosti ukupne imovine - stanje | 58,81 % | 32,88 %
GAR% tok– prihod | 0,10 % | 0,17 %
GAR% tok – CapEx | 0,16 % | 0,28 %
% pokrivenosti ukupne imovine - tok | 77,46 % | 42,65 %
Predložak 3 pregled prihoda, dodatne promjene |  |
KP prihvatljivosti– Kućanstva | 34,19 % | 34,19 %
KP prihvatljivosti– Lokalna samouprava | 91,70 % | 91,70 %
KP prihvatljivosti– Ukupno | 20,50 % | 36,49 %
Predložak 3 CapEx pregled, dodatne promjene |  |
KP prihvatljivosti– Kućanstva | 34,19 % | 34,19 %
KP prihvatljivosti– Lokalna samouprava | 91,70 % | 91,70 %
KP prihvatljivosti– Ukupno | 20,72 % | 36,88 %

Usporedne brojke nisu ponovno prikazane u odgovarajućim prikazima povezanih predložaka, s obzirom na to da, prema
revidiranom DDA EU Taksonomije, povezani predlošci više nemaju usporedni odjeljak "T-1".
Razmatranje EU Taksonomije u poslovnim strategijama EBC Grupe, procesima
dizajna proizvoda i angažmanu s klijentima i poslovnim partnerima
EBC Grupa informira svoje klijente o mogućim troškovnim prednostima koje mogu proizaći iz Taksonomski usklađenog
objavljivanja. GAR trenutno nije integriran u interni okvir za naknade strateškog odbora i ne bi se trebao smatrati KPU-em
vezanim uz politike primitaka.
85
0. Sažetak KPU koje kreditne institucije objavljuju na temelju članka 8. Uredbe o
Taksonomiji

| Ukupna izloženost prema djelatnostima usklađenima s taksonomijom (valuta) | KPU (%) | KPU (%) | Postotak pokrivenosi (u odnosu na ukupnu imovinu) (%) | Neprocijenjene izloženosti (postotak obuhvaćene imovine) (%) | Neprocijenjene izloženosti (postotak obuhvaćene imovine) (%)
|  | Na temelju prihoda | Na temelju kap. rashoda | Na temelju prihoda | Na temelju kap. rashoda |  | Na temelju prihoda | Na temelju kap. rashoda
Glavni KPU | Stanje omjera zelene imovine (GAR) | 70 | 107 | 1,93 % | 2,97 % | 20,13 % | – % | – %

| Ukupna izloženost prema djelatnostima usklađenima s taksonomijom (valuta) | KPU (%) | KPU (%) | Postotak pokrivenosi (u odnosu na ukupnu imovinu) (%) | Neprocijenjene izloženosti (postotak obuhvaćene imovine) (%) | Neprocijenjene izloženosti (postotak obuhvaćene imovine) (%)
|  | Na temelju prihoda | Na temelju kap. rashoda | Na temelju prihoda | Na temelju kap. rashoda |  | Na temelju prihoda | Na temelju kap. rashoda
Dodatni KPU | GAR (tok) | 26 | 39 | 2,16 % | 3,30 % | 15,70 % | – % | – %
| Knjiga trgovanja | – | – | – % | – % | – % | – % | – %
| Financijska jamstva | 1 | 2 | 1,25 % | 1,69 % | 40,87 % | – % | – %
| Imovina pod upravljanjem | – | – | – % | – % | – % | – % | – %
| Prihodi od naknada i provizija | – | – | – % | – % | – % | – % | – %

86
1.1 Imovina za izračun omjera zelene imovine u pogledu prihoda za stanje

31. Prosinac 2025. u milijunima EUR | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p
Ukupna [bruto] knjigovo dstvena vrijedno st | Od čega taksono mski prihvatlji v |  | Neprocij enjene izloženo sti |
Od čega usklađe n s taksono mijom | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstav a | Od čega prijelazn o | Od čega omoguć ujuće | Od čega kojima se financira ju djelatno sti drugih ugovorn ih strana koje: nisu relevant ne | Od čega izloženo sti kojima se financira ju drue ugovorn e stran koje izvješta vaju u skladu s člankom 7. stavkom 9. | Od čega neprocij enjene koje kreditna institucij a ne smatra relevant nima
Ublažav anje klimatsk ih promjen a (CCM) | Prilagod ba klimatsk im promjen ama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospoda rstvo (CE) | Onečišć enje (PPC) | Biorazno likost i ekosust avi (BIO)
1 | GAR - obuhvaćena imovina u brojniku i nazivniku | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160
2 | Krediti i predujmovi, dužnički vrijednosni papiri i vlasnički instrumenti koji se ne drže radi trgovanja prihvatljivi za izračun omjera zelene imovine | 3.605 | 2.409 | 70 | 69 | – | – | – | – | – | 1 | 1 | 1 | – | – | – | –
3 | Financijska poduzeća | 325 | 96 | 2 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | –
4 | Krediti i predujmovi | 319 | 95 | 2 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | –
5 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
6 | Vlasnički instrumenti | 6 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
7 | Nefinancijska poduzeća | 1.114 | 323 | 67 | 67 | – | – | – | – | – | – | 1 | 1 | – | – | – | –
8 | Krediti i predujmovi | 1.017 | 308 | 67 | 67 | – | – | – | – | – | – | 1 | 1 | – | – | – | –
9 | Dužnički vrijednosni papiri, uključjući one s poznatom namjenom sredstava | 87 | 13 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
10 | Vlasnički instrumenti | 10 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
11 | Kućanstva | 2.003 | 1.827 | 1 | 1 | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | – | – | –
12 | od čega krediti sa stambenom nekretninom kao kolateralom | 1.986 | 1.812 | 1 | 1 | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | – | – | –
13 | od čega krediti za obnovu zgrada | 15 | 15 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
14 | od čega krediti za kupnju motornih vozila | 3 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
15 | Financiranja tijela lokalne uprave | 163 | 163 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
16 | Stambeno financiranje | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
17 | Druga financiranja tijela lokalne uprave | 163 | 163 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –

87

18 | Kolaterali dobiveni u posjed: stambene i poslovne nekretnine | 5 | 5 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
19 | izloženosti koje su dobrovoljno uključene | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
20 | Ukupna imovina u omjeru zelene imovine | 3.610 | 2.414 | 70 | 69 | – | – | – | – | – | 1 | 1 | 1 | – | – | – | –
21 | Neobuhvaćena imovina za izračun GAR-a | 14.321 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
22 | Srednje države i nadnacionalni izdavatelji | 4.006 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
23 | Izloženosti prema središnjim bankama | 2.512 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
24 | Knjiga trgovanja | 19 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
25 | Poduzeća i subjekti na koje se ne primjenjuje CSRD | 6.954 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
26 | MSP-ovi i poduzeća (osim MSP-ova) na koje se ne primjenjuju obaveze objavljivanja iz CSRD-a | 3.485 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
27 | Krediti i predujmovi | 3.471 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
28 | od čega krediti s poslovnom nekreninom kao kolateralom | 1.701 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
29 | od čega krediti za obnovu zgrada | 9 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
30 | Dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
31 | Vlasnički instrumenti | 14 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
32 | Druge ugovorne strane iz trećih zemalja na koje se ne primjenjuju obveze objavljivanja iz CSRD-a | 314 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
33 | Krediti i predujmovi | 312 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
34 | Dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
35 | Vlasnički instrumenti | 1 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
36 | Izvedenice | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
37 | Međubankovni zajmovi na zahtjev | 60 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
38 | Novac i imovina povezana s novcem | 509 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
39 | Druge kategorije imovine (npr. goodwill, roba, itd.) | 261 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
40 | Ukupno imovina | 17.931 | 2.414 | 70 | 69 | – | – | – | – | – | 1 | 1 | 1 | – | – | – | –
Izvanbilančne izloženosti (stanje) prema društvima na koja se primjenjuju obveze objavljivanja iz CSRD-a i lokalnoj upravi |  |  |  |  |  |  |  |  |
41 | Financijska jamstva | 101 | 31 | 1 | 1 | – | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | – | –
42 | Imovina pod upavljanjem | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
43 | Od čega dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
44 | Od čega vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –

88
1.2 Imovina za izračun omjera zelene imovine u pogledu prihoda za tijek

31. Prosinac 2025. u milijunima EUR | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p
Ukupna [bruto] knjigovo dstvena vrijedno st | Od čega taksono mski prihvatlji v |  | Neprocij enjene izloženo sti |
Od čega usklađe n s taksono mijom | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstav a | Od čega prijelazn o | Od čega omoguć ujuće | Od čega kojima se financira ju djelatno sti drugih ugovorn ih strana koje: nisu relevant ne | Od čega izloženo sti kojima se financira ju drue ugovorn e stran koje izvješta vaju u skladu s člankom 7. stavkom 9. | Od čega neprocij enjene koje kreditna institucij a ne smatra relevant nima
Ublažav anje klimatsk ih promjen a (CCM) | Prilagod ba klimatsk im promjen ama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospoda rstvo (CE) | Onečišć enje (PPC) | Biorazno likost i ekosust avi (BIO)
1 | GAR - obuhvaćena imovina u brojniku i nazivniku | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160
2 | Krediti i predujmovi, dužnički vrijednosni papiri i vlasnički instrumenti koji se ne drže radi trgovanja prihvatljivi za izračun omjera zelene imovine | 1.194 | 615 | 26 | 26 | – | – | – | – | – | – | 1 | 1 | – | – | – | –
3 | Financijska poduzeća | 289 | 93 | 2 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | –
4 | Krediti i predujmovi | 289 | 93 | 2 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | –
5 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
6 | Vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
7 | Nefinancijska poduzeća | 418 | 80 | 24 | 24 | – | – | – | – | – | – | 1 | 1 | – | – | – | –
8 | Krediti i predujmovi | 380 | 77 | 24 | 24 | – | – | – | – | – | – | 1 | 1 | – | – | – | –
9 | Dužnički vrijednosni papiri, uključjući one s poznatom namjenom sredstava | 28 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
10 | Vlasnički instrumenti | 10 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
11 | Kućanstva | 481 | 436 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
12 | od čega krediti sa stambenom nekretninom kao kolateralom | 477 | 433 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
13 | od čega krediti za obnovu zgrada | 3 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
14 | od čega krediti za kupnju motornih vozila | 1 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
15 | Financiranja tijela lokalne uprave | 6 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
16 | Stambeno financiranje | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
17 | Druga financiranja tijela lokalne uprave | 6 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –

89

18 | Kolaterali dobiveni u posjed: stambene i poslovne nekretnine | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
19 | izloženosti koje su dobrovoljno uključene | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
20 | Ukupna imovina u omjeru zelene imovine | 1.195 | 615 | 26 | 26 | – | – | – | – | – | – | 1 | 1 | – | – | – | –
21 | Neobuhvaćena imovina za izračun GAR-a | 6.417 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
22 | Srednje države i nadnacionalni izdavatelji | 857 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
23 | Izloženosti prema središnjim bankama | 2.332 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
24 | Knjiga trgovanja | 6 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
25 | Poduzeća i subjekti na koje se ne primjenjuje CSRD | 2.713 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
26 | MSP-ovi i poduzeća (osim MSP-ova) na koje se ne primjenjuju obaveze objavljivanja iz CSRD-a | 1.378 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
27 | Krediti i predujmovi | 1.378 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
28 | od čega krediti s poslovnom nekreninom kao kolateralom | 454 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
29 | od čega krediti za obnovu zgrada | 4 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
30 | Dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
31 | Vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
32 | Druge ugovorne strane iz trećih zemalja na koje se ne primjenjuju obveze objavljivanja iz CSRD-a | 146 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
33 | Krediti i predujmovi | 146 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
34 | Dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
35 | Vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
36 | Izvedenice | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
37 | Mođubankovni zajmovi na zahtjev | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
38 | Novac i imovina povezana s novcem | 509 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
39 | Druge kategorije imovine (npr. goodwill, roba, itd.) | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
40 | Ukupno imovina | 7.611 | 615 | 26 | 26 | – | – | – | – | – | – | 1 | 1 | – | – | – | –
Izvanbilančne izloženosti (stanje) prema društvima na koja se primjenjuju obveze objavljivanja iz CSRD-a i lokalnoj upravi |  |  |  |  |  |  |  |  |
41 | Financijska jamstva | 59 | 8 | 1 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
42 | Imovina pod upavljanjem | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
43 | Od čega dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
44 | Od čega vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –

90
1.3 Imovina za izračun omjera zelene imovine u pogledu kapitalnih rashoda za stanje

31. Prosinac 2025. u milijunima EUR | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p
Ukupna [bruto] knjigovo dstvena vrijedno st | Od čega taksono mski prihvatlji v |  | Neprocij enjene izloženo sti |
Od čega usklađe n s taksono mijom | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstav a | Od čega prijelazn o | Od čega omoguć ujuće | Od čega kojima se financira ju djelatno sti drugih ugovorn ih strana koje: nisu relevant ne | Od čega izloženo sti kojima se financira ju drue ugovorn e stran koje izvješta vaju u skladu s člankom 7. stavkom 9. | Od čega neprocij enjene koje kreditna institucij a ne smatra relevant nima
Ublažav anje klimatsk ih promjen a (CCM) | Prilagod ba klimatsk im promjen ama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospoda rstvo (CE) | Onečišć enje (PPC) | Biorazno likost i ekosust avi (BIO)
1 | GAR - obuhvaćena imovina u brojniku i nazivniku | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160
2 | Krediti i predujmovi, dužnički vrijednosni papiri i vlasnički instrumenti koji se ne drže radi trgovanja prihvatljivi za izračun omjera zelene imovine | 3.605 | 2.548 | 107 | 107 | – | – | – | – | – | 1 | 3 | 2 | – | – | – | –
3 | Financijska poduzeća | 325 | 97 | 3 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | –
4 | Krediti i predujmovi | 319 | 96 | 3 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | –
5 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
6 | Vlasnički instrumenti | 6 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
7 | Nefinancijska poduzeća | 1.114 | 461 | 103 | 103 | – | – | – | – | – | – | 2 | 1 | – | – | – | –
8 | Krediti i predujmovi | 1.017 | 426 | 103 | 103 | – | – | – | – | – | – | 2 | 1 | – | – | – | –
9 | Dužnički vrijednosni papiri, uključjući one s poznatom namjenom sredstava | 87 | 33 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
10 | Vlasnički instrumenti | 10 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
11 | Kućanstva | 2.003 | 1.827 | 1 | 1 | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | – | – | –
12 | od čega krediti sa stambenom nekretninom kao kolateralom | 1.986 | 1.812 | 1 | 1 | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | – | – | –
13 | od čega krediti za obnovu zgrada | 15 | 15 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
14 | od čega krediti za kupnju motornih vozila | 3 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
15 | Financiranja tijela lokalne uprave | 163 | 163 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
16 | Stambeno financiranje | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
17 | Druga financiranja tijela lokalne uprave | 163 | 163 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –

91

18 | Kolaterali dobiveni u posjed: stambene i poslovne nekretnine | 5 | 5 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
19 | izloženosti koje su dobrovoljno uključene | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
20 | Ukupna imovina u omjeru zelene imovine | 3.610 | 2.553 | 107 | 107 | – | – | – | – | – | 1 | 3 | 2 | – | – | – | –
21 | Neobuhvaćena imovina za izračun GAR-a | 14.321 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
22 | Srednje države i nadnacionalni izdavatelji | 4.006 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
23 | Izloženosti prema središnjim bankama | 2.512 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
24 | Knjiga trgovanja | 19 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
25 | Poduzeća i subjekti na koje se ne primjenjuje CSRD | 6.954 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
26 | MSP-ovi i poduzeća (osim MSP-ova) na koje se ne primjenjuju obaveze objavljivanja iz CSRD-a | 3.485 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
27 | Krediti i predujmovi | 3.471 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
28 | od čega krediti s poslovnom nekreninom kao kolateralom | 1.701 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
29 | od čega krediti za obnovu zgrada | 9 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
30 | Dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
31 | Vlasnički instrumenti | 14 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
32 | Druge ugovorne strane iz trećih zemalja na koje se ne primjenjuju obveze objavljivanja iz CSRD-a | 314 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
33 | Krediti i predujmovi | 312 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
34 | Dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
35 | Vlasnički instrumenti | 1 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
36 | Izvedenice | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
37 | Mođubankovni zajmovi na zahtjev | 60 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
38 | Novac i imovina povezana s novcem | 509 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
39 | Druge kategorije imovine (npr. goodwill, roba, itd.) | 261 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
40 | Ukupno imovina | 17.931 | 2.553 | 107 | 107 | – | – | – | – | – | 1 | 3 | 2 | – | – | – | –
Izvanbilančne izloženosti (stanje) prema društvima na koja se primjenjuju obveze objavljivanja iz CSRD-a i lokalnoj upravi |  |  |  |  |  |  |  |  |
41 | Financijska jamstva | 101 | 34 | 2 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
42 | Imovina pod upavljanjem | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
43 | Od čega dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
44 | Od čega vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –

92
1.4 Imovina za izračun omjera zelene imovine u pogledu kapitalnih rashoda za tijek

31. Prosinac 2025. u milijunima EUR | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p
Ukupna [bruto] knjigovo dstvena vrijedno st | Od čega taksono mski prihvatlji v |  | Neprocij enjene izloženo sti |
Od čega usklađe n s taksono mijom | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstav a | Od čega prijelazn o | Od čega omoguć ujuće | Od čega kojima se financira ju djelatno sti drugih ugovorn ih strana koje: nisu relevant ne | Od čega izloženo sti kojima se financira ju drue ugovorn e stran koje izvješta vaju u skladu s člankom 7. stavkom 9. | Od čega neprocij enjene koje kreditna institucij a ne smatra relevant nima
Ublažav anje klimatsk ih promjen a (CCM) | Prilagod ba klimatsk im promjen ama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospoda rstvo (CE) | Onečišć enje (PPC) | Biorazno likost i ekosust avi (BIO)
1 | GAR - obuhvaćena imovina u brojniku i nazivniku | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160
2 | Krediti i predujmovi, dužnički vrijednosni papiri i vlasnički instrumenti koji se ne drže radi trgovanja prihvatljivi za izračun omjera zelene imovine | 1.194 | 707 | 39 | 39 | – | – | – | – | – | – | 2 | 2 | – | – | – | –
3 | Financijska poduzeća | 289 | 95 | 3 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | –
4 | Krediti i predujmovi | 289 | 95 | 3 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | –
5 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
6 | Vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
7 | Nefinancijska poduzeća | 418 | 170 | 36 | 36 | – | – | – | – | – | – | 2 | 1 | – | – | – | –
8 | Krediti i predujmovi | 380 | 153 | 36 | 36 | – | – | – | – | – | – | 2 | 1 | – | – | – | –
9 | Dužnički vrijednosni papiri, uključjući one s poznatom namjenom sredstava | 28 | 15 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
10 | Vlasnički instrumenti | 10 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
11 | Kućanstva | 481 | 436 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
12 | od čega krediti sa stambenom nekretninom kao kolateralom | 477 | 433 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
13 | od čega krediti za obnovu zgrada | 3 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
14 | od čega krediti za kupnju motornih vozila | 1 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
15 | Financiranja tijela lokalne uprave | 6 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
16 | Stambeno financiranje | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
17 | Druga financiranja tijela lokalne uprave | 6 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –

93

18 | Kolaterali dobiveni u posjed: stambene i poslovne nekretnine | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
19 | izloženosti koje su dobrovoljno uključene | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
20 | Ukupna imovina u omjeru zelene imovine | 1.195 | 707 | 39 | 39 | – | – | – | – | – | – | 2 | 2 | – | – | – | –
21 | Neobuhvaćena imovina za izračun GAR-a | 6.417 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
22 | Srednje države i nadnacionalni izdavatelji | 857 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
23 | Izloženosti prema središnjim bankama | 2.332 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
24 | Knjiga trgovanja | 6 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
25 | Poduzeća i subjekti na koje se ne primjenjuje CSRD | 2.713 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
26 | MSP-ovi i poduzeća (osim MSP-ova) na koje se ne primjenjuju obaveze objavljivanja iz CSRD-a | 1.378 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
27 | Krediti i predujmovi | 1.378 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
28 | od čega krediti s poslovnom nekreninom kao kolateralom | 454 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
29 | od čega krediti za obnovu zgrada | 4 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
30 | Dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
31 | Vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
32 | Druge ugovorne strane iz trećih zemalja na koje se ne primjenjuju obveze objavljivanja iz CSRD-a | 146 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
33 | Krediti i predujmovi | 146 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
34 | Dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
35 | Vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
36 | Izvedenice | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
37 | Mođubankovni zajmovi na zahtjev | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
38 | Novac i imovina povezana s novcem | 509 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
39 | Druge kategorije imovine (npr. goodwill, roba, itd.) | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
40 | Ukupno imovina | 7.611 | 707 | 39 | 39 | – | – | – | – | – | – | 2 | 2 | – | – | – | –
Izvanbilančne izloženosti (stanje) prema društvima na koja se primjenjuju obveze objavljivanja iz CSRD-a i lokalnoj upravi |  |  |  |  |  |  |  |  |
41 | Financijska jamstva | 59 | 12 | 1 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
42 | Imovina pod upavljanjem | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
43 | Od čega dužnički vrijednosni papiri | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
44 | Od čega vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –

94
2.1 GAR sektorske informacije prema pogledu prihoda za stanje

a | b | c | d | e | f | g | h | i | j
Raščlamba po sektoru – Četveroznamenkast a oznaka NACE (razred) (U milijunima EUR) | Ukupna [bruto] knjigovodstvena vrijednost | Od čega taksonomski prihvatljiva | Od čega usklađeno s taksonomijom | Ublažavanje klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarstvo (CE) | Onečišćenje (PPC) | Bioraznolikost i ekosustavi (BIO)
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090
A01.11 | 19 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
A01.13 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.21 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.30 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.41 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.42 | 5 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.47 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.50 | 19 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.61 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A02.10 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
A02.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A03.11 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
A03.21 | 33 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
C10.11 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.13 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.39 | 94 | 16 | – | – | – | – | – | – | –
C10.51 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.52 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.61 | 7 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.71 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.89 | 16 | – | – | – | – | – | – | – | –
C11.02 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C16.10 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C16.24 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C19.20 | 22 | – | – | – | – | – | – | – | –
C21.20 | 9 | 6 | – | – | – | – | – | – | –

95

C23.51 | 19 | 8 | 1 | 1 | – | – | – | – | –
C25.11 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C25.12 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C26.30 | 8 | 6 | – | – | – | – | – | – | –
C27.11 | 7 | 5 | – | – | – | – | – | – | –
C27.90 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C31.01 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C31.03 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C32.99 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C33.20 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
D35.11 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | –
D35.12 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
D35.13 | 152 | 64 | 64 | 64 | – | – | – | – | –
E36.00 | 7 | – | – | – | – | – | – | – | –
E38.12 | 1 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
E38.22 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
E38.32 | 2 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
F41.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F42.11 | 2 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
F42.22 | 2 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
F43.11 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.12 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.21 | 5 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
F43.22 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.29 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.31 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.32 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.33 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.39 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.99 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
G45.11 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | –
G45.20 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
G45.31 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.39 | 31 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.41 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.42 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.51 | 12 | – | – | – | – | – | – | – | –

96

G46.61 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.74 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.90 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
G47.11 | 72 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
G47.19 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.31 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.32 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.39 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.41 | 23 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.50 | 19 | – | – | – | – | – | – | – | –
H50.10 | 9 | – | – | – | – | – | – | – | –
H52.21 | 93 | – | – | – | – | – | – | – | –
H52.24 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
I55.10 | 234 | 155 | – | – | – | – | – | – | –
I55.20 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
I55.30 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
I56.10 | 10 | – | – | – | – | – | – | – | –
I56.21 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
I56.30 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | –
J61.10 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | –
J61.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
J62.01 | 3 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
J63.11 | 10 | 2 | – | – | – | – | – | – | –
K64.19 | 314 | 95 | 2 | 2 | – | – | – | – | –
K64.99 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
K65.11 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
K65.12 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
K66.30 | 5 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
L68.20 | 56 | 22 | 1 | 1 | – | – | – | – | –
M69.10 | 5 | – | – | – | – | – | – | – | –
M69.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
M70.10 | 28 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
M70.22 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
M72.19 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
N82.20 | 14 | – | – | – | – | – | – | – | –
O84.11 | 312 | 189 | – | – | – | – | – | – | –
Q86.21 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –

97

Q86.22 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
Q86.23 | 12 | 3 | – | – | – | – | – | – | –
Q87.30 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
R93.19 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
R93.29 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.12 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.92 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.99 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
S96.02 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S96.09 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | 1.271 | – | – | – | – | – | – | – | –
Djelatnosti u sektoru prirodnog plina | 1.271 | – | – | – | – | – | – | – | –
Od čega neprocijenjeni prihodi | – | – | – | – | – | – | – | – | –

98
2.2 GAR sektorske informacije prema pogledu prihoda za tok

a | b | c | d | e | f | g | h | i | j
Raščlamba po sektoru – Četveroznamenkast a oznaka NACE (razred) (U milijunima EUR) | Ukupna [bruto] knjigovodstvena vrijednost | Od čega taksonomski prihvatljiva | Od čega usklađeno s taksonomijom | Ublažavanje klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarstvo (CE) | Onečišćenje (PPC) | Bioraznolikost i ekosustavi (BIO)
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090
A01.11 | 5 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.13 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.41 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.42 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.50 | 7 | – | – | – | – | – | – | – | –
A02.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A03.11 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.11 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.13 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.61 | 7 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.71 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.89 | 16 | – | – | – | – | – | – | – | –
C16.10 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C16.24 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C23.51 | 17 | 7 | 1 | 1 | – | – | – | – | –
C26.30 | 8 | 6 | – | – | – | – | – | – | –
C27.11 | 7 | 5 | – | – | – | – | – | – | –
C31.01 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C33.20 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
D35.11 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | –
D35.13 | 51 | 21 | 21 | 21 | – | – | – | – | –
E38.22 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
F42.11 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F42.22 | 2 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
F43.11 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.12 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.22 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.29 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
G45.11 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –

99

G45.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
G45.31 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.39 | 30 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.51 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.61 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
G47.11 | 71 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
H49.39 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.41 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | –
H50.10 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
I55.10 | 39 | – | – | – | – | – | – | – | –
I55.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
I56.10 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
I56.30 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
J61.10 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | –
J62.01 | 3 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
J63.11 | 10 | 2 | – | – | – | – | – | – | –
K64.19 | 288 | 93 | 2 | 2 | – | – | – | – | –
K64.99 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
L68.20 | 16 | 11 | 1 | 1 | – | – | – | – | –
M69.10 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
M70.10 | 15 | – | – | – | – | – | – | – | –
N82.20 | 14 | – | – | – | – | – | – | – | –
O84.11 | 122 | 26 | – | – | – | – | – | – | –
Q86.23 | 4 | 3 | – | – | – | – | – | – | –
R93.12 | 12 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.12 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.92 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.99 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S96.02 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | 689 | – | – |  |  |  |  |  |
Djelatnosti u sektoru prirodnog plina | 689 | – | – |  |  |  |  |  |
Od čega neprocijenjeni prihodi |  |  |  |  |  |  |  |  |

100
2.3 GAR sektorske informacije prema pogledu kapitalnih rashoda za stanje

a | b | c | d | e | f | g | h | i | j
Raščlamba po sektoru – Četveroznamenkast a oznaka NACE (razred) (U milijunima EUR) | Ukupna [bruto] knjigovodstvena vrijednost | Od čega taksonomski prihvatljiva | Od čega usklađeno s taksonomijom | Ublažavanje klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarstvo (CE) | Onečišćenje (PPC) | Bioraznolikost i ekosustavi (BIO)
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090
A01.11 | 19 | 2 | – | – | – | – | – | – | –
A01.13 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.21 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.30 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.41 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.42 | 5 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.47 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.50 | 19 | 2 | – | – | – | – | – | – | –
A01.61 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A02.10 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
A02.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A03.11 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
A03.21 | 33 | 8 | – | – | – | – | – | – | –
C10.11 | 6 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
C10.13 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.39 | 94 | 54 | – | – | – | – | – | – | –
C10.51 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.52 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.61 | 7 | 3 | – | – | – | – | – | – | –
C10.71 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.89 | 16 | 9 | – | – | – | – | – | – | –
C11.02 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C16.10 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C16.24 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C19.20 | 22 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
C21.20 | 9 | 6 | – | – | – | – | – | – | –
C23.51 | 19 | 10 | 2 | 2 | – | – | – | – | –
C25.11 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C25.12 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –

101

C26.30 | 8 | 8 | – | – | – | – | – | – | –
C27.11 | 7 | 6 | – | – | – | – | – | – | –
C27.90 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C31.01 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C31.03 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C32.99 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C33.20 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
D35.11 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | –
D35.12 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
D35.13 | 152 | 99 | 99 | 99 | – | – | – | – | –
E36.00 | 7 | – | – | – | – | – | – | – | –
E38.12 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
E38.22 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
E38.32 | 2 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
F41.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F42.11 | 2 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
F42.22 | 2 | 2 | – | – | – | – | – | – | –
F43.11 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.12 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.21 | 5 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
F43.22 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.29 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.31 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.32 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.33 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.39 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.99 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
G45.11 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | –
G45.20 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
G45.31 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.39 | 31 | 17 | – | – | – | – | – | – | –
G46.41 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.42 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.51 | 12 | 6 | – | – | – | – | – | – | –
G46.61 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.74 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.90 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –

102

G47.11 | 72 | 28 | 1 | 1 | – | – | – | – | –
G47.19 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.31 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.32 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.39 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.41 | 23 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.50 | 19 | – | – | – | – | – | – | – | –
H50.10 | 9 | – | – | – | – | – | – | – | –
H52.21 | 93 | – | – | – | – | – | – | – | –
H52.24 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
I55.10 | 234 | 116 | – | – | – | – | – | – | –
I55.20 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
I55.30 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
I56.10 | 10 | – | – | – | – | – | – | – | –
I56.21 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
I56.30 | 6 | – | – | – | – | – | – | – | –
J61.10 | 8 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
J61.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
J62.01 | 3 | 2 | – | – | – | – | – | – | –
J63.11 | 10 | 2 | – | – | – | – | – | – | –
K64.19 | 314 | 96 | 3 | 3 | – | – | – | – | –
K64.99 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
K65.11 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
K65.12 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
K66.30 | 5 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
L68.20 | 56 | 32 | – | – | – | – | – | – | –
M69.10 | 5 | – | – | – | – | – | – | – | –
M69.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
M70.10 | 28 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
M70.22 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
M72.19 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
N82.20 | 14 | 6 | – | – | – | – | – | – | –
O84.11 | 312 | 192 | – | – | – | – | – | – | –
Q86.21 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
Q86.22 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
Q86.23 | 12 | 3 | – | – | – | – | – | – | –
Q87.30 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –

103

R93.12 | 13 | – | – | – | – | – | – | – | –
R93.19 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
R93.29 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.12 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.92 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.99 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
S96.02 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S96.09 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | 1.271 | – | – |  |  |  |  |  |
Djelatnosti u sektoru prirodnog plina | 1.271 | – | – |  |  |  |  |  |
Od čega neprocijenjeni prihodi |  |  |  |  |  |  |  |  |

104
2.4 GAR sektorske informacije prema pogledu pogledu kapitalnih rashoda za tok

a | b | c | d | e | f | g | h | i | j
Raščlamba po sektoru – Četveroznamenkast a oznaka NACE (razred) (U milijunima EUR) | Ukupna [bruto] knjigovodstvena vrijednost | Od čega taksonomski prihvatljiva | Od čega usklađeno s taksonomijom | Ublažavanje klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarstvo (CE) | Onečišćenje (PPC) | Bioraznolikost i ekosustavi (BIO)
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090
A01.11 | 5 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.13 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.41 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.42 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
A01.50 | 7 | – | – | – | – | – | – | – | –
A02.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
A03.11 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.11 | 6 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
C10.13 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.61 | 7 | 3 | – | – | – | – | – | – | –
C10.71 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
C10.89 | 16 | 9 | – | – | – | – | – | – | –
C16.10 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C16.24 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C23.51 | 17 | 10 | 2 | 2 | – | – | – | – | –
C26.30 | 8 | 8 | – | – | – | – | – | – | –
C27.11 | 7 | 5 | – | – | – | – | – | – | –
C31.01 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
C33.20 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
D35.11 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | –
D35.13 | 51 | 33 | 33 | 33 | – | – | – | – | –
E38.22 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
F42.11 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F42.22 | 2 | 2 | – | – | – | – | – | – | –
F43.11 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.12 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.22 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
F43.29 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –

105

G45.11 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
G45.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
G45.31 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | –
G46.39 | 30 | 17 | – | – | – | – | – | – | –
G46.51 | 8 | 4 | – | – | – | – | – | – | –
G46.61 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
G47.11 | 71 | 28 | 1 | 1 | – | – | – | – | –
H49.39 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
H49.41 | 8 | – | – | – | – | – | – | – | –
H50.10 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
I55.10 | 39 | – | – | – | – | – | – | – | –
I55.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
I56.10 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
I56.30 | 3 | – | – | – | – | – | – | – | –
J61.10 | 8 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
J62.01 | 3 | 2 | – | – | – | – | – | – | –
J63.11 | 10 | 2 | – | – | – | – | – | – | –
K64.19 | 288 | 95 | 3 | 3 | – | – | – | – | –
K64.99 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
L68.20 | 16 | 12 | – | – | – | – | – | – | –
M69.10 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
M70.10 | 15 | – | – | – | – | – | – | – | –
N82.20 | 14 | 6 | – | – | – | – | – | – | –
O84.11 | 122 | 28 | – | – | – | – | – | – | –
Q86.23 | 4 | 3 | – | – | – | – | – | – | –
R93.12 | 12 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.12 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.20 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.92 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | –
S94.99 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
S96.02 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | –
Djelatnosti u sektoru nuklearne energije | 689 | – | – |  |  |  |  |  |
Djelatnosti u sektoru prirodnog plina | 689 | – | – |  |  |  |  |  |
Od čega neprocijenjeni prihodi |  |  |  |  |  |  |  |  |

106
3.1 Ključni pokazatelj uspješnosti omjera zelene imovine prema pogledu prihoda za stanje

Postotak (u odnosu na odgovarajuću ukupnu obuhvaćenu imovinu u nazivniku) 31. prosinac 2025. | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m
Taksonoms ki prihvatljiva |  | Udio usklađenih s taksnomijo m u taksonoms ki prihvatljivi ma | Neprocijenj ene izloženosti
Usklađena s taksonomij om | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstava | Od čega prijelazno | Od čega omogućuju će
Ublažavanj e klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenam a (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarst vo (CE) | Onečišćenj e (PPC) | Bioraznolik ost i ekosustavi (BIO)
1 | GAR - obuhvaćena imovina u brojniku i nazivniku | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130
2 | Krediti i predujmovi, dužnički vrijednosni papiri i vlasnički instrumenti koji se ne drže adi trgovanja prihvatljivi za izračun omjera zelene imovine | 66,82 % | 1,93 % | 1,93 % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,02 % | 0,03 % | 0,04 % | 2,89 % | – %
3 | Financijska poduzeća | 29,56 % | 0,58 % | 0,57 % | 0,01 % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,12 % | 0,22 % | 1,97 % | – %
4 | Krediti i predujmovi | 29,73 % | 0,58 % | 0,57 % | 0,01 % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,12 % | 0,22 % | 1,94 % | – %
5 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
6 | Vlasnički instrumenti | 19,82 % | 0,91 % | 0,91 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 4,60 % | – %
7 | Nefinancijska poduzeća | 29,03 % | 6,01 % | 6,01 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,06 % | 0,07 % | 20,71 % | – %
8 | Krediti i predujmovi | 30,30 % | 6,58 % | 6,58 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,06 % | 0,08 % | 21,73 % | – %
9 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | 15,31 % | 0,01 % | 0,01 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,05 % | – %
10 | Vlasnički instrumenti | 19,86 % | 0,41 % | 0,41 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 2,06 % | – %
11 | Kućanstva | 91,18 % | 0,03 % | 0,03 % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,03 % | – % | – % | 0,04 % | – %
12 | od čega krediti sa stambenom neketninom kao kolateralom | 91,24 % | 0,03 % | 0,03 % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,03 % | – % | – % | 0,04 % | – %
13 | od čega krediti za obnovu zgrada | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
14 | od čega krediti za kupnju motornih vozila | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
15 | Financiranja tijela lokalne uprave | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
16 | Stambeno financiranje | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
17 | Druga financiranja tijela lokalne uprave | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
18 | Kolaterali dobiveni u posjed: stambene i poslovne nekretnine | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
19 | Izloženosti koje su dobrovoljno uključene | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
20 | GAR - Ukupna imovina u omjeru zelene imovine | 66,87 % | 1,93 % | 1,92 % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,02 % | 0,03 % | 0,04 % | 2,88 % | – %

107
3.2 Ključni pokazatelj uspješnosti omjera zelene imovine prema pogledu kapitalnih rashoda za stanje

Postotak (u odnosu na odgovarajuću ukupnu obuhvaćenu imovinu u nazivniku) 31. prosinac 2025. | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m
Taksonoms ki prihvatljiva |  | Udio usklađenih s taksnomijo m u taksonoms ki prihvatljivi ma | Neprocijenj ene izloženosti
Usklađena s taksonomij om | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstava | Od čega prijelazno | Od čega omogućuju će
Ublažavanj e klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenam a (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarst vo (CE) | Onečišćenj e (PPC) | Bioraznolik ost i ekosustavi (BIO)
1 | GAR - obuhvaćena imovina u brojniku i nazivniku | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130
2 | Krediti i predujmovi, dužnički vrijednosni papiri i vlasnički instrumenti koji se ne drže adi trgovanja prihvatljivi za izračun omjera zelene imovine | 70,67 % | 2,97 % | 2,96 % | – % | – % | 0,01 % | – % | – % | 0,02 % | 0,08 % | 0,06 % | 4,21 % | – %
3 | Financijska poduzeća | 30,00 % | 0,96 % | 0,91 % | 0,04 % | 0,01 % | – % | – % | – % | – % | 0,14 % | 0,35 % | 3,19 % | – %
4 | Krediti i predujmovi | 30,17 % | 0,95 % | 0,91 % | 0,04 % | 0,01 % | – % | – % | – % | – % | 0,15 % | 0,36 % | 3,16 % | – %
5 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
6 | Vlasnički instrumenti | 20,50 % | 1,21 % | 1,21 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,02 % | 5,88 % | – %
7 | Nefinancijska poduzeća | 41,37 % | 9,29 % | 9,26 % | – % | – % | 0,03 % | – % | – % | – % | 0,20 % | 0,10 % | 22,45 % | – %
8 | Krediti i predujmovi | 41,88 % | 10,15 % | 10,12 % | – % | – % | 0,03 % | – % | – % | – % | 0,20 % | 0,10 % | 24,24 % | – %
9 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | 37,87 % | 0,25 % | 0,25 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,23 % | 0,08 % | 0,66 % | – %
10 | Vlasnički instrumenti | 20,54 % | 0,67 % | 0,67 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,02 % | 3,27 % | – %
11 | Kućanstva | 91,18 % | 0,03 % | 0,03 % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,03 % | – % | – % | 0,04 % | – %
12 | od čega krediti sa stambenom neketninom kao kolateralom | 91,24 % | 0,03 % | 0,03 % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,03 % | – % | – % | 0,04 % | – %
13 | od čega krediti za obnovu zgrada | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
14 | od čega krediti za kupnju motornih vozila | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
15 | Financiranja tijela lokalne uprave | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
16 | Stambeno financiranje | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
17 | Druga financiranja tijela lokalne uprave | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
18 | Kolaterali dobiveni u posjed: stambene i poslovne nekretnine | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
19 | Izloženosti koje su dobrovoljno uključene | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
20 | GAR - Ukupna imovina u omjeru zelene imovine | 70,72 % | 2,97 % | 2,96 % | – % | – % | 0,01 % | – % | – % | 0,02 % | 0,08 % | 0,06 % | 4,20 % | – %

108
4.1 Ključni pokazatelj uspješnosti omjera zelene imovine prema pogledu prihoda za tok

Postotak (u odnosu na odgovarajuću ukupnu obuhvaćenu imovinu u nazivniku) 31. prosinac 2025. | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m
Taksonoms ki prihvatljiva |  | Udio usklađenih s taksnomijo m u taksonoms ki prihvatljivi ma | Neprocijenj ene izloženosti
Usklađena s taksonomij om | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstava | Od čega prijelazno | Od čega omogućuju će
Ublažavanj e klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenam a (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarst vo (CE) | Onečišćenj e (PPC) | Bioraznolik ost i ekosustavi (BIO)
1 | GAR - obuhvaćena imovina u brojniku i nazivniku | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130
2 | Krediti i predujmovi, dužnički vrijednosni papiri i vlasnički instrumenti koji se ne drže adi trgovanja prihvatljivi za izračun omjera zelene imovine | 51,51 % | 2,16 % | 2,15 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,07 % | 0,11 % | 4,19 % | – %
3 | Financijska poduzeća | 32,31 % | 0,61 % | 0,60 % | 0,01 % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,13 % | 0,24 % | 1,88 % | – %
4 | Krediti i predujmovi | 32,31 % | 0,61 % | 0,60 % | 0,01 % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,13 % | 0,24 % | 1,88 % | – %
5 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
6 | Vlasnički instrumenti | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
7 | Nefinancijska poduzeća | 19,08 % | 5,75 % | 5,74 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,12 % | 0,14 % | 30,11 % | – %
8 | Krediti i predujmovi | 20,27 % | 6,30 % | 6,30 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,14 % | 0,15 % | 31,11 % | – %
9 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | 2,65 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
10 | Vlasnički instrumenti | 19,74 % | 0,41 % | 0,41 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 2,08 % | – %
11 | Kućanstva | 90,63 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
12 | od čega krediti sa stambenom neketninom kao kolateralom | 90,72 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
13 | od čega krediti za obnovu zgrada | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
14 | od čega krediti za kupnju motornih vozila | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
15 | Financiranja tijela lokalne uprave | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
16 | Stambeno financiranje | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
17 | Druga financiranja tijela lokalne uprave | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
18 | Kolaterali dobiveni u posjed: stambene i poslovne nekretnine | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
19 | Izloženosti koje su dobrovoljno uključene | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
20 | GAR - Ukupna imovina u omjeru zelene imovine | 51,51 % | 2,16 % | 2,15 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,07 % | 0,11 % | 4,19 % | – %

109
4.2 Ključni pokazatelj uspješnosti omjera zelene imovine prema pogledu kapitalnih rashoda za tok

Postotak (u odnosu na odgovarajuću ukupnu obuhvaćenu imovinu u nazivniku) 31. prosinac 2025. | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m
Taksonoms ki prihvatljiva |  | Udio usklađenih s taksnomijo m u taksonoms ki prihvatljivi ma | Neprocijenj ene izloženosti
Usklađena s taksonomij om | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstava | Od čega prijelazno | Od čega omogućuju će
Ublažavanj e klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenam a (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarst vo (CE) | Onečišćenj e (PPC) | Bioraznolik ost i ekosustavi (BIO)
1 | GAR - obuhvaćena imovina u brojniku i nazivniku | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130
2 | Krediti i predujmovi, dužnički vrijednosni papiri i vlasnički instrumenti koji se ne drže adi trgovanja prihvatljivi za izračun omjera zelene imovine | 59,19 % | 3,30 % | 3,27 % | 0,01 % | – % | 0,02 % | – % | – % | – % | 0,18 % | 0,16 % | 5,57 % | – %
3 | Financijska poduzeća | 32,78 % | 1,02 % | 0,97 % | 0,04 % | 0,01 % | – % | – % | – % | – % | 0,16 % | 0,39 % | 3,10 % | – %
4 | Krediti i predujmovi | 32,78 % | 1,02 % | 0,97 % | 0,04 % | 0,01 % | – % | – % | – % | – % | 0,16 % | 0,39 % | 3,10 % | – %
5 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
6 | Vlasnički instrumenti | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
7 | Nefinancijska poduzeća | 40,70 % | 8,72 % | 8,68 % | – % | – % | 0,05 % | – % | – % | – % | 0,41 % | 0,19 % | 21,44 % | – %
8 | Krediti i predujmovi | 40,27 % | 9,57 % | 9,51 % | – % | – % | 0,05 % | – % | – % | – % | 0,46 % | 0,21 % | 23,76 % | – %
9 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući one s poznatom namjenom sredstava | 53,76 % | 0,06 % | 0,06 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,11 % | – %
10 | Vlasnički instrumenti | 20,44 % | 0,67 % | 0,67 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,02 % | 3,28 % | – %
11 | Kućanstva | 90,63 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
12 | od čega krediti sa stambenom neketninom kao kolateralom | 90,72 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
13 | od čega krediti za obnovu zgrada | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
14 | od čega krediti za kupnju motornih vozila | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
15 | Financiranja tijela lokalne uprave | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
16 | Stambeno financiranje | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
17 | Druga financiranja tijela lokalne uprave | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
18 | Kolaterali dobiveni u posjed: stambene i poslovne nekretnine | 100,00 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
19 | Izloženosti koje su dobrovoljno uključene | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %
20 | GAR - Ukupna imovina u omjeru zelene imovine | 59,19 % | 3,30 % | 3,27 % | 0,01 % | – % | 0,02 % | – % | – % | – % | 0,18 % | 0,16 % | 5,57 % | – %

110
5.1 Ključni pokazatelj uspješnosti stanja izvanbilančnih izloženosti na temelju prihoda

% (u odnosu na odgovarajuću ukupnu izvanbilančnu imovinu) 31. prosinac 2025. | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l
Taksonomsk i prihvatljive |  | Neprocijenje ne izloženosti
Usklađene s taksonomijo m | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstava | Od čega prijelazno | Od čega omoućavaju će
Ublažavanje klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarstv o (CE) | Onečišćenje (PPC) | Bioraznoliko st i ekosustavi (BIO)
1 | Financijska jamstva (KPU za FinGuar) | 30,31 % | 1,25 % | 1,25 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,61 % | 0,06 % | – %
2 | Imovina pod upravljanjem (KPU za AuM) | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %

5.2 Ključni pokazatelj uspješnosti stanja izvanbilančnih izloženosti na temelju kapitalnih rashoda

% (u odnosu na odgovarajuću ukupnu izvanbilančnu imovinu) 31. prosinac 2025. | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l
Taksonomsk i prihvatljive |  | Neprocijenje ne izloženosti
Usklađene s taksonomijo m | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstava | Od čega prijelazno | Od čega omoućavaju će
Ublažavanje klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarstv o (CE) | Onečišćenje (PPC) | Bioraznoliko st i ekosustavi (BIO)
1 | Financijska jamstva (KPU za FinGuar) | 13,71 % | 1,47 % | 1,47 % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | 0,70 % | 0,05 % | – %
2 | Imovina pod upravljanjem (KPU za AuM) | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %

111
5.3 Ključni pokazatelj uspješnosti toka izvanbilančnih izloženosti na temelju prihoda

% (u odnosu na odgovarajuću ukupnu izvanbilančnu imovinu) 31. prosinac 2025. | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l
Taksonomsk i prihvatljive |  | Neprocijenje ne izloženosti
Usklađene s taksonomijo m | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstava | Od čega prijelazno | Od čega omoućavaju će
Ublažavanje klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarstv o (CE) | Onečišćenje (PPC) | Bioraznoliko st i ekosustavi (BIO)
1 | Financijska jamstva (KPU za FinGuar) | 33,40 % | 1,69 % | 1,66 % | 0,01 % | – % | 0,02 % | – % | – % | – % | 0,16 % | 0,20 % | – %
2 | Imovina pod upravljanjem (KPU za AuM) | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %

5.4 Ključni pokazatelj uspješnosti toka izvanbilančnih izloženosti na temelju kapitalnih rashoda

% (u odnosu na odgovarajuću ukupnu izvanbilančnu imovinu) 31. prosinac 2025. | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l
Taksonomsk i prihvatljive |  | Neprocijenje ne izloženosti
Usklađene s taksonomijo m | Raščlamba po okolišnom cilju | Od čega namjena sredstava | Od čega prijelazno | Od čega omoućavaju će
Ublažavanje klimatskih promjena (CCM) | Prilagodba klimatskim promjenama (CCA) | Vodni i morski resursi (WTR) | Kružno gospodarstv o (CE) | Onečišćenje (PPC) | Bioraznoliko st i ekosustavi (BIO)
1 | Financijska jamstva (KPU za FinGuar) | 21,00 % | 2,00 % | 1,97 % | – % | – % | 0,03 % | – % | – % | – % | 0,22 % | 0,24 % | – %
2 | Imovina pod upravljanjem (KPU za AuM) | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – % | – %

112
Klimatske promjene
Erste Grupa bavi se klimatskim promjenama u okviru svoje strategije održivosti. Prijelaz na nultu neto stopu, koji se temelji na
znanstveno utemeljenim načinima dekarbonizacije, ključan je za dugoročnu dobrobit, financijsku stabilnost i opće blagostanje.
Postizanje prijelaza na niskougljično gospodarstvo zahtijeva koordinirane napore kroz financijski sustav i širu ekonomiju. Ciljevi
smanjenja emisija stakleničkih plinova EBC Grupe znanstveno su utemeljeni i usklađeni s ambicijom Erste grupe da do 2050.
godine postigne neto nultu razinu u svom portfelju.
Analiza dvostruke značajnosti EBC Grupe identificira klimatske promjene kao ključno pitanje koje utječe na njezino poslovanje i
dionike. Kao vodeći pružatelj financijskih usluga, EBC Grupa ima za cilj smanjiti učinak vlastitog poslovanja i svojih financijskih i
investicijskih aktivnosti na klimatske pr omjene.
E1 SBM-3 – ZNAČAJNI UČINCI, RIZICI I PRILIKE TE NJIHOVA INTERAKCIJA SA
STRATEGIJOM I POSLOVNIM MODELOM
Tablica 7 - Značajni učinci, rizici i prilike (IRO)

Čimbenik održivosti | Vrsta IRO-a | Opis IRO-a | Lanac vrijednosti | Vremenski horizont
E1 - Prilagodba klimatskim promjenama | Rizik | EBC se suočava s većim kreditnim rizikom jer fizički rizici povezani s klimom mogu dovesti do smanjenja vrijednosti kolaterala i/ili negativnih učinaka na poslovne modele i, konačno, na financijsku stabilnost dužnika. Posljedice su povećane rezervacije za rizike za EBC i povezani negativni učinci na njezin P&L i vlastiti kapital. | Portfelj | Srednjoročno i dugoročno
| Prilika | Nove mogućnosti financiranja za EBC jer će klijenti početi ulagati u nove tehnologije i održiva rješenja. Također, potencijal za nove klijente koji nude održiva rješenja i koji pružaju imovinu/usluge u skladu sa zahtjevima prilagodbe klimatskim promjenama (npr. novi softveri, stambene i poslovne nekretnine izgrađene tako da budu otporne na određene fizičke rizike i slično). | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
E1 - Ublažavanje klimatskih promjena | Rizik | EBC Grupa suočava se s povećanim kreditnim rizikom jer događaji povezani s klimatskom tranzicijom (npr. određivanje cijene ugljika i regulatorne intervencije) mogu dovesti do negativnih učinaka na profitabilnost poslovnih modela i financijsku stabilnost dužnika. Posljedice su povećana rezerviranja za rizike EBC Grupe te povezani negativni učinci na račun dobiti i gubitka (P&L) i vlastita sredstva. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
E1 - Energija | Stvarni pozitivan učinak | Ulaganjem u tvrtke koje već koriste obnovljive izvore energije ili bi se u budućnosti željele intenzivnije oslanjati na obnovljive izvore energije, ciljevi od 1,5 stupnjeva Pariškog klimatskog sporazuma mogu se postići izvedivije, čime se minimiziraju fizički klimatski rizici. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
| Rizik | Nestabilnost cijena na energetskom tržištu zbog klimatskih promjena može dovesti do smanjenja profitabilnosti poduzeća u energetski intenzivnim sektorima, kao i do manjka likvidnosti malih ulagatelja, što dovodi do većeg rizika od neispunjavanja obveza i povezanog povećanja rezervacija za rizike za EBC, što utječe na dobit i gubitak te na regulatorni kapital. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
E1 - Ublažavanje klimatskih promjena i Energija | Stvarni negativni učinak | Emisije CO2e EBC Grupe u opsezima Scope 1, 2 i 3 (iz uzvodnog dijela lanca vrijednosti, vlastitog poslovanja i financiranih emisija) doprinose klimatskim promjenama, a time i globalnom zagrijavanju. | Uzvodno, Vlastito poslovanje i Portfelj | Sva vremenska razdoblja
| Prilika | EBC Grupa može ostvariti financijske prilike ulaganjem u klijente i financiranjem klijenata koji podupiru dekarbonizaciju, tranziciju prema održivosti i projekte obnovljive energije (npr. reverzibilne hidroelektrane, zeleni vodik) koji podupiru CO2e-neutralnu proizvodnju energije. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja

Prilagodba klimatskim promjenama (Climate Change Adaptation)
EBC Grupa izložena je povišenom kreditnom riziku koji proizlazi iz fizičkih rizika povezanih s klimatskim promjenama, a koji
mogu dovesti do smanjenja vrijednosti instrumenata osiguranja (kolaterala) te posljedično negativno utjecati na poslovne modele i
financijsku stabilnost dužnika. Prema analizi fizičkih klimatskih rizika EBC Grupe, navedeni rizici predstavljaju materijalne
pokretače rizika za kreditni rizik u kratkom, srednjem i dugom roku, operativni rizik u srednjem i dugom roku te strateški rizik u
dugom roku. Izražena izloženost kreditnom riziku u najvećoj je mjeri posljedica klimatskih opasnosti, pri čemu je rizik od poplava
identificiran kao ključni fizički čimbenik rizika s materijalnim utjecajem na EBC Grupu. Utemeljene znanstvene projekcije
upućuju na to da će se fizički rizici, osobito klimatske opasnosti, znatno intenzivirati od sredine stoljeća nadalje, s potencijalnim
negativnim učincima na portfelj, strateško pozicioniranje te vlastite operacije EBC Grupe. Posljedično, EBC Grupa može biti
suočena s povećanim ispravcima vrijednosti i rezervacijama za kreditne gubitke, uz povezane negativne učinke na račun dobiti i
gubitka te regulatorna vlastita sredstva.
113
Istodobno, EBC Grupa prepoznaje financijske prilike povezane s prilagodbom klimatskim promjenama, koje proizlaze iz
financiranja i ulaganja u subjekte koji razvijaju rješenja za prilagodbu, kao i iz financiranja mjera prilagodbe u sektoru nekretnina,
uključujući stambene i poslovne objekte. Takva rješenja uključuju infrastrukturu otpornu na klimatske promjene, napredne
sustave upravljanja vodnim resursima, materijale otporne na visoke temperature, tehnologije zaštite od poplava te alate za procjenu
rizika i sustave ranog upozoravanja. U sektoru nekretnina, mjere prilagodbe obuhvaćaju energetsku obnovu zgrada radi povećanja
energetske učinkovitosti i toplinske otpornosti, ugradnju zelenih krovova i fasada, primjenu građevinskih tehnika otpornih na
poplave, poboljšanje sustava prirodne ventilacije te integraciju lokalnih sustava za zadržavanje i odvodnju oborinskih voda s ciljem
ublažavanja učinaka ekstremnih vremenskih događaja.
Ublažavanje klimatskih promjena (Climate Change Mitigation)
EBC Grupa izložena je povišenom kreditnom riziku koji proizlazi iz tranzicijskih rizika povezanih s klimatskim promjenama,
uključujući regulatorne i zakonodavne promjene, koje mogu negativno utjecati na profitabilnost i financijsku stabilnost dužnika.
Kao posljedica toga, može doći do povećanja rezervacija za kreditne gubitke, što negativno utječe na račun dobiti i gubitka te
vlastita sredstva EBC Grupe. Analiza klimatskih rizika pokazuje da bi, u scenariju neuređene tranzicije prema klimatski
neutralnom gospodarstvu, tranzicijski rizici mogli imati značajan negativan utjecaj na izloženost kreditnom riziku u kratkom i
srednjem roku. Ti su učinci prvenstveno potaknuti okolišnim porezima, regulatornim promjenama te promjenama u ponašanju
tržišnih sudionika, uključujući investitore, potrošače, dobavljače i zaposlenike. U dugom roku, utjecaj tranzicijskih rizika na
kreditni rizik procjenjuje se kao nematerijalan, s obzirom na to da se početni šokovi – povezani s naglim povećanjem cijena ugljika,
ubrzanim tehnološkim promjenama i nastankom imovine bez ekonomske vrijednosti – postupno apsorbiraju. Dugoročno,
prilagodba tržišta i poduzeća novom regulatornom i tržišnom okruženju dovodi do smanjenja volatilnosti povezanih s tranzicijom.
Scenarij odgođene tranzicije pokazuje da odgađanje mjera povećava poremećaje u kratkom i srednjem roku, dok se stabilizacija
očekuje u dugom roku.
Energija
Financiranjem obnovljivih izvora energije i energetske mrežne infrastrukture, EBC Grupa doprinosi proizvodnji električne energije
s niskim ili neutralnim emisijama CO₂e te podupire energetsku sigurnost i tranziciju prema održivom gospodarstvu. To uključuje
ulaganja u vjetroelektrane i solarne elektrane, hidroelektrane i geotermalne elektrane, postrojenja za proizvodnju zelenog vodika,
kao i modernizaciju i proširenje elektroenergetskih mreža, uključujući pametne mreže, sustave za pohranu energije i
prekogranične interkonektore. Istodobno, volatilnost energetskih tržišta, dodatno pojačana fizičkim i tranzicijskim klimatskim
rizicima, može negativno utjecati na profitabilnost poduzeća, osobito u energetski intenzivnim sektorima, kroz rast operativnih
troškova i smanjenje profitnih marži. Rast i nestabilnost cijena energije mogu uzrokovati pritiske na likvidnost maloprodajnih
klijenata, čime se smanjuje njihova sposobnost uredne otplate obveza.
Navedeni čimbenici povećavaju vjerojatnost neispunjenja obveza unutar portfelja te mogu zahtijevati dodatne rezervacije za
kreditne gubitke, uz negativan utjecaj na financijske rezultate i vlastita sredstva EBC Grupe.
Ublažavanje klimatskih promjena i energija
Određeni utjecaji, rizici i prilike odnose se istodobno na ublažavanje klimatskih promjena i na energetiku. Stoga kombinirana
podtema „Ublažavanje klimatskih promjena i energija” obuhvaća utjecaje, rizike i prilike (IRO-ove) relevantne za oba područja.
Emisije CO₂e koje proizlaze iz vlastitih operacija EBC Grupe, uzvodnog lanca vrijednosti te financiranog portfelja doprinose
klimatskim promjenama i globalnom zagrijavanju. Ključni izvori emisija u vlastitim operacijama uključuju potrošnju energije u
uredskim prostorima, sustave grijanja i hlađenja, putovanja zaposlenika na posao te poslovna putovanja. U uzvodnom lancu
vrijednosti, značajni izvori emisija povezani su s nabavljenim dobrima i uslugama, uključujući IT infrastrukturu, podatkovne
centre i vanjske pružatelje usluga.
EBC Grupa prepoznaje financijske prilike povezane s dekarbonizacijom, koje proizlaze iz ulaganja i financiranja klijenata koji
doprinose tranziciji prema održivom gospodarstvu i razvoju projekata obnovljive energije. To uključuje financijska rješenja za
elektrifikaciju industrijskih procesa, poboljšanje energetske učinkovitosti, prelazak na niskoemisijsku opremu, razvoj poslovnih
modela kružnog gospodarstva te integraciju lokalnih sustava obnovljive energije, uključujući solarnu i vjetroenergiju, reverzibilne
hidroelektrane i vodikove tehnologije
OTPORNOST POSLOVNOG MODELA
Erste Grupa je implementirala sveobuhvatan pristup temeljen na scenarijima za procjenu i kvantificiranje CE rizika u
kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju na vlastito poslovanje, odnose s klijentima i portfelj imovine. Sustavna
analiza potencijalnih budućih scenarija omogućuje utvrđivanje prilika za povećanu otpornost i prilagodbu.
114
Opseg analize otpornosti
Analiza tranzicijskih rizika obuhvaća klijente, uključujući države, financijske institucije, velika poduzeća, mala i srednja poduzeća
(MSP) te nekretnine (komercijalne nekretnine, uključujući stambene nekretnine koje generiraju prihod kao i stambene kredite),
kao i vlastite operacije Erste Grupe. Analiza fizičkih rizika obuhvaća kredite osigurane nekretninama (komercijalne nekretnine,
uključujući dohodovne komercijalne nekretnine, stambene nekretnine te hipotekarne kredite stanovništvu), kao i vlastite i vanjske
operacije Erste Grupe (npr. sjedište te ključne operativne lokacije, uključujući kritične objekte poput podatkovnih centara).
Procjena oba rizika provodi se u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Vremenski okviri korišteni za procjenu
fizičkog rizika i rizika tranzicije su sljedeći:
• kratkoročno: do 1 godine
• srednjoročno: 1 do 5 godina
• dugoročni: više od 5 godina (za tranzicijski rizik do 2050., za fizičke rizike do 2100.)
Okvir analize scenarija
Analitički okvir Erste Grupe uključuje scenarije razvijene u skladu s Network for Greening the Financial System (NGFS) s ciljem
procjene učinaka tranzicijskih i fizičkih klimatskih rizika. Ti scenariji obuhvaćaju tri različita razvojna puta:

Tip | Naziv | Opis
Osnovni | Centralni scenarij | Odražava temeljni pogled Erste Grupe na očekivani razvoj okruženja, kombinirajući NGFS scenarije Below 2°C i Fragmented World.
Nepovoljni | Odgođena tranzicija | Pretpostavlja da se provedba snažnih klimatskih politika odgađa do 2030. godine, što u konačnici dovodi do visokih implikacija tranzicijskog rizika.
Postojeće politike | Pretpostavlja da postojeće klimatske politike ostaju na snazi, ali bez ambicije njihova daljnjeg jačanja, što dovodi do povećanja fizičkih klimatskih rizika (Hot House World).

Procjena tranzicijskih i fizičkih rizika konzervativno se temelji na rezultatima dvaju relevantnih nepovoljnih scenarija: scenarija
Odgođene tranzicije za tranzicijske rizike te scenarija Hot House World za fizičke rizike. Scenarij odgođene tranzicije analizira
implikacije brze i neuredne tranzicije prema niskougljičnom gospodarstvu, obilježene naglim promjenama politika u 2030. godini
koje uzrokuju poremećaje na tržištima dok države nastoje ispuniti cilj Pariškog sporazuma o ograničavanju globalnog zagrijavanja
znatno ispod 2 °C. Nasuprot tome, scenarij Hot House World odražava budućnost s minimalnim klimatskim ublažavanjem, što
rezultira izraženim fizičkim učincima poput ekstremnih vremenskih događaja (npr. poplava i požara). Odabirom navedenih
scenarija Erste Grupa osigurava testiranje svog portfelja u nepovoljnim uvjetima, čime jača otpornost, povećava svijest o
klimatskim rizicima i unapređuje robusnost upravljanja klimatskim rizicima.
Valja napomenuti da je analiza otpornosti podložna određenim neizvjesnostima jer se temelji na dugoročnim (do 30 godina)
klimatskim i makroekonomskim projekcijama koje ovise o pretpostavkama o budućim politikama, tehnologijama i brzini provedbe
tranzicije. Dodatna neizvjesnost proizlazi iz ograničenih povijesnih podataka o ekstremnim klimatskim događajima te iz
osjetljivosti modela rizika, zbog čega se stvarni učinci mogu razlikovati od procijenjenih
Opis analize otpornosti
Metodologija procjene tranzicijskog rizika usmjerena je na učinak rasta (implicitnih) cijena ugljika na financijski položaj
ugovornih strana. Ova (implicitna) cijena ugljika obuhvaća širok raspon pokretača rizika povezanih s tranzicijskim rizikom te stoga
predstavlja razborit način kvantifikacije učinaka rizika. Modeliranje obuhvaća izravni utjecaj viših cijena ugljika na ugovorne
strane, kao i neizravne učinke makroekonomskih kretanja. Makroekonomski parametri izvedeni su iz regulatornih scenarija te
analiza ekonomskog istraživačkog odjela Erste Grupe, a obuhvaćaju pojedinačno svaki kritični sektor kroz projekcije bruto dodane
vrijednosti. Razvojni trendovi temelje se na narativima pojedinih scenarija, prilagođenima trenutačnim ekonomskim početnim
uvjetima ključnih tržišta. Ključne pretpostavke o razvojnim kretanjima stoga su usklađene s regulatornim i znanstvenim
scenarijima.
Procjena fizičkih rizika kombinira kvantitativne analize koje simuliraju ekstremne vremenske događaje, poput poplava ili požara,
kako bi se procijenila otpornost portfelja u nepovoljnim uvjetima: Sveobuhvatna analiza scenarija: Kao i u analizi scenarija
tranzicijskih rizika, kao polazište korišten je scenarij NGFS-a, i to scenarij Current Policies. Dodatno, razvijena su dva posebna
modela fizičkih rizika kako bi se simulirali izravni učinci dviju ključnih klimatskih opasnosti, odnosno riječnih poplava i požara.
Utjecaj se prenosi na kreditni portfelj osiguran nekretninama (odnosno RRE i CRE) putem promjena u gubitku u slučaju
neispunjenja obveza (LGD).
1 Ovaj nepovoljni scenarij i njegov utjecaj ne odražavaju trenutačna osnovna očekivanja Erste Group o razvoju njezina okruženja, već služe kao istraživačka analiza za procjenu izloženosti tranzicijskom riziku u nepovoljnom
stresnom scenariju. U osnovnom ili urednom tranzicijskom scenariju, izravan utjecaj pokretača tranzicijskog rizika na Erste Group znatno je manji i ograničen..
115
Podaci o klimatskim opasnostima Munich Re-a: Podaci Location Risk Intelligence o fizičkim rizicima koje pruža Munich Re
obuhvaćaju opsežan skup klimatskih opasnosti i varijabli, uključujući različite vremenske horizonte i scenarije. Erste Grupa temelji
procjenu materijalnosti rizika za buduća razdoblja na scenarijima RCP 8.5 i SSP 5, koji obuhvaćaju izloženost fizičkim rizicima u
nepovoljnim uvjetima obilježenima visokim emisijama i razvojnim putanjama temeljenima na fosilnim gorivima. Primjena ovog
izrazito nepovoljnog scenarija osigurava vrlo konzervativan pristup procjeni otpornosti Erste Grupe na klimatske rizike.
Rezultati analize otpornosti Erste grupe
Rezultati analize otpornosti su sljedeći:
Rizik tranzicije:
• Kreditni rizik; Analiza koju je provela Erste Grupa ukazuje na značajnu izloženost kreditnom riziku koji proizlazi iz
tranzicije u kratkom i srednjem roku u slučaju nepovoljnog odvijanja tranzicije prema niskougljičnom gospodarstvu
(scenarij odgođene tranzicije) 1. Ova povišena izloženost kreditnom riziku prvenstveno je potaknuta čimbenicima i
pokretačima povezanim s klimatskim promjenama, kao što su okolišni porezi i subvencije, regulatorni zahtjevi,
energetske i prometne politike, promjene u ponašanju investitora, potrošača, dobavljača i zaposlenika, kao i tehnološki
razvoj. U dugom roku očekuje se poboljšanje kapitalne pozicije, dok se utjecaj rizika procjenjuje kao nematerijalan, s
obzirom na to da se tržišta i poduzeća prilagođavaju novom regulatornom i tržišnom okruženju, čime se smanjuje
volatilnost povezana s tranzicijom.
• Operativni rizik: Iz perspektive operativnog rizika identificirana su dva materijalna tranzicijska rizika u srednjem i
dugom vremenskom horizontu. Prvi se odnosi na povećani rizik regulatorne neusklađenosti zbog brzog razvoja ESG
zahtjeva i pojačanog regulatornog nadzora. Drugi proizlazi iz promjena u ponašanju i očekivanjima dionika u pogledu
okolišne učinkovitosti, što stvara dodatne operativne izazove koji zahtijevaju pažljivo upravljanje.
• Tržišni, likvidnosni, strateški i reputacijski rizik: Provedenom procjenom utvrđeno je da nisu identificirani materijalni
tranzicijski rizici u niti jednom vremenskom horizontu – kratkom, srednjem ni dugom roku.
Kako bi se procijenila otpornost poslovnog modela, nužno je ocijeniti učinkovitost strateških odgovora i mjera ublažavanja EBC
Grupe radi utvrđivanja neto učinka. Taj postupak uključuje usporedbu financijskog učinka scenarija tranzicijskog rizika s i bez
primjene mjera ublažavanja, uz poseban naglasak na provedbu strategije dekarbonizacije. EBC Grupa ima ambiciju postići neto
nulte emisije u svom portfelju do 2050. godine. Slijedom provedbe strategije usmjerene prema utvrđenim ciljevima za ključne
sektore, očekuje se postupno smanjenje izloženosti EBC Grupe tranzicijskim rizicima povezanim s klimatskim promjenama.
Učinak dekarbonizacije postaje osobito izražen u srednjem roku, budući da značajno smanjuje bruto učinak nepovoljnog scenarija
na nematerijalnu razinu (osobito u segmentima povezanima s nekretninama), čime se potvrđuje snažan doprinos otpornosti EBC
Grupe na tranzicijske rizike. Dodatne informacije o utvrđenim dekarbonizacijskim putanjama dostupne su u poglavlju E1-4.
Ostali elementi okvira upravljanja rizicima: Ostale sastavnice okvira upravljanja rizicima koje omogućuju učinkovito upravljanje i
smanjenje izloženosti tranzicijskim rizicima uključuju različite alate za ublažavanje rizika, kao što su unaprjeđenje postojećeg
sustava limita, jačanje standarda odobravanja plasmana, poboljšanje procesa praćenja te proširenje prikupljanja podataka
povezanih s ESG-om.
Fizički rizik:
• Kreditni rizik: Prema procjeni Erste Grupe, fizički rizici predstavljaju značajan čimbenik kreditnog rizika u svim
vremenskim horizontima. Povećana izloženost kreditnom riziku prvenstveno je potaknuta fizičkim rizicima povezanim s
klimatskim promjenama. Očekuje se da će se njihova učestalost i intenzitet povećavati od sredine stoljeća nadalje, dok će
se dodatni čimbenici rizika postupno pokazivati značajnima u dugoročnom razdoblju, u skladu sa znanstvenim
projekcijama.
• Operativni rizik: Kada je riječ o internim operacijama, Erste Grupa prepoznaje fizičke rizike kao značajan čimbenik u
srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, ponajprije zbog mogućih poplava rijeka i promjena u obrascima oborina koje
mogu utjecati na poslovne objekte u određenim područjima. Gledano unaprijed, do 2100. godine očekuje se da će
toplinski valovi dosegnuti značajnu razinu u svim geografskim regijama, i za vlastite operacije i za pružatelje usluga trećih
strana.
• Strateški rizik: Erste Grupa procjenjuje da fizički čimbenici rizika imaju značajan utjecaj na strateški rizik u dugoročnom
razdoblju (do 2100. godine), prvenstveno zbog povećanih fizičkih rizika povezanih s klimatskim promjenama koji utječu
na njezin kreditni portfelj.
• Tržišni, likvidnosni i reputacijski rizik: Procjenom je zaključeno da nisu utvrđeni značajni fizički rizici u svim
vremenskim razdobljima – kratkoročnim, srednjoročnim i dugoročnim.
116
E1-1 TRANZICIJSKI PLAN ZA UBLAŽAVANJE KLIMATSKIH PROMJENA
Ambicija EBC Grupe je postići nultu neto stopu svog portfelja do 2050. godine, što je usko povezano s regulatornim razvojem na
razini EU i na nacionalnoj razini, a biti će popraćeno i akcijama koje odražavaju te promjenjive okvire, metodologije i ciljeve. Kako
EU dalje definira svoje obveze, Grupa će postupno prilagođavati svoj pristup ovim temama kako bi podržala i pratila spomenute
promjene.
EBC Grupa razvila je elemente plana tranzicije, koji nije u potpunosti usklađen s ESRS-om, no vođen je Glasgow financijskim
savezom za nultu neto emisiju (GFANZ) i usmjeren na obnovljive izvore energije i održivi sektor nekretnina. Prioritet daju
sektorima koji imaju najviše koristi od tranzicije, a obuhvaćaju nekretnine, proizvodnju električne energije i proizvodnju cementa,
uzimajući u obzir referentne vrijednosti EU usklađene s Pariškim sporazumom prilikom postavljanja ciljeva dekarbonizacije.
POLUGE DEKARBONIZACIJE I KLJUČNE AKTIVNOSTI
Poluga dekarbonizacije portfelja i ključne akcije
S obzirom na njihov značaj za portfelj EBC Grupe i njihov ukupni intenzitet emisija, za energetski i nekretninski sektor provedena
su dva načina dekarbonizacije, uključujući nekoliko ključnih akcija, kako bi se uskladile s ciljevima EU-a za neto nultu emisiju i
klimatsku neutralnost. Osim toga, razmatraju se i dodatnog načina u vezi s okvirom za angažman klijenata i vlastitim poslovanjem.
Poluga dekarbonizacije "Smanjenje emisija u energetskom sektoru"
Prvi način dekarbonizacije usmjerena je na smanjenje financiranih emisija unutar energetske industrije. EBC Grupa podržava svoje
klijente u njihovim nastojanjima da optimiziraju postojeći tehnološki miks i ulažu u nova postrojenja koja koriste obnovljive izvore
energije. Stoga su dvije ključne aktivnosti za EBC Grupu financiranje projekata obnovljivih izvora energije i smanjenje financiranja
aktivnosti povezanih s ugljenom. Više detalja možete pronaći u poglavlju E1-3.
Poluga dekarbonizacije "Promicanje održivog nekretninskog sektora"
Financirane emisije iz portfelja EBC Grupe dodatno se smanjuju usmjeravanjem financiranja u održive nekretnine. EBC Grupa
potiče obnovu zgrada i ugradnju sustava grijanja i hlađenja koji koriste obnovljive izvore energije. EBC Grupa nastoji postići svoj
cilj nudeći kalkulator financiranja obnove i energetske učinkovitosti privatnim i pravnim osobama. Više detalja možete pronaći u
poglavlju E1-3.
Poluga dekarbonizacije "Okvir angažmana s klijentima (Client engagement)"
Način osigurava da se ESG razmatranja sustavno integriraju u odnose s klijentima, kreditne procese i upravljanje portfeljem.
Pristup EBC Grupe orijentiran je na razumijevanje EBC Grupe prema tranzicijskim strategijama klijenata i aktivno podržava njihov
prelazak na poslovne modele s niskim udjelom ugljika, uz osiguranje usklađenosti s vlastitim ciljevima smanjenja emisija EBC
Grupe. Više detalja možete pronaći u poglavlju E1-3.
Poluga dekarbonizacije "Smanjenje emisija u vlastitim operacijama"
EBC Grupa također preuzima odgovornost za emisije koje su pod njezinom izravnom kontrolom u vlastitom bankarskom
poslovanju (operacijama). Stoga je uspostavljen dodatan način dekarbonizacije koja obuhvaća nekoliko ključnih akcija. Način se
fokusira na ključne aktivnosti poput prelaska na izvore energije s niskim udjelom ugljika, dekarbonizacije mobilnosti zaposlenika i
provođenja obuke o angažmanu i osvješćivanju zaposlenika radi promicanja održivog ponašanja. Više detalja možete pronaći
također u poglavlju E1-3.
INTEGRIRANJE U STRATEGIJU
Kao dio svoje ambicije da podrži prijelaz na održivo gospodarstvo, EBC Grupa ima za cilj voditi klijente i sektore prema
dekarbonizaciji kako bi postigla ciljeve nulte neto emisije, a istovremeno smanjila emisije iz vlastitog poslovanja. Ovaj plan je u
potpunosti integriran u cjelokupnu poslovnu strategiju i financijsko planiranje EBC Grupe, osiguravajući da su napori za
dekarbonizaciju dio ključnih procesa donošenja odluka. Naglašava kontinuiranu suradnju s klijentima u različitim industrijama
kako bi se podržala njihova tranzicija i upravljalo rizicima povezanim s klimom.
EBC Grupa prati razvoj portfelja i napredak klijenata na tromjesečnoj bazi. Proces uključuje procjenu utjecaja angažmana
klijenata, prilagođavanje strategija i provedbu potrebnih mjera. Napredak se redovito izvještava Upravi. Osim toga, ovaj proces
upravljanja utječe na poslovno planiranje EBC Grupe uključivanjem naučenih lekcija (engl. lessons learned) i prilagođavanjem
ciljeva izloženosti i prognoza intenziteta emisija, osiguravajući usklađenost s trendovima u industriji i lokalnim regulatornim
zahtjevima.
117
Napredak EBC Grupe u postizanju ciljeva smanjenja emisija postavljenih za investicijske i financijske aktivnosti opisan je u
poglavlju E1-4.
Brzina prijelaza na održivo gospodarstvo determinirana je tehnološkim napretkom i njegovim usvajanjem od strane gospodarstva i
klijenata EBC Grupe. Postizanje ciljeva dekarbonizacije zahtijeva koordinirane napore i usklađene propise među državama
članicama EU, osiguravajući da su na mjestu potrebna infrastruktura i pravni okvir. EBC će u nadolazećim godinama nastaviti
postupno poboljšavati svoj plan prijelaza. Ciljeve, politike i akcije koje čine jezgru plana prijelaza odobrili su članovi Uprave ili
Nadzornog odbora.
E1-2 – POLITIKE I TRANZICIJSKE MJERE ZA UBLAŽAVANJE KLIMATSKIH PROMJENA
I PRILAGODBU TIM PROMJENAMA
Politike Erste Grupe za prelazak na održivo gospodarstvo usmjerene su na ciljeve za investicijske i financijske aktivnosti, koje
podržava i menadžment svih društava kćeri (uključujući EBC Grupu).

Utjecaji, rizici i prilike | Strategija / Politika | Ključne dekarbonizacijske poluge i akcije | Ciljevi
Financiranjem obnovljivih izvora energije i infrastrukture energetske mreže, EBC Grupa potiče CO2e neutralnu energiju i podržava energetsku sigurnost, kao i prijelaz na održivo gospodarstvo. (Pozitivni utjecaj na energiju) EBC Grupa može ostvariti financijske prilike ulaganjem i financiranjem klijenata koji podržavaju dekarbonizaciju, prijelaz na održivost i projekte obnovljivih izvora energije (npr. pumpno-akumulacijske elektrane, zeleni vodik) koji podržavaju CO2e neutralnu proizvodnju energije. (Prilika za ublažavanje klimatskih promjena i energiju) | — Smjernice za održivo financiranje (Sustainable Finance Guideline) | — Poluga Promicanje održivog nekretninskog sektora — Poluga Smanjenje emisija u energetskom sektoru — Poluga: Angažman s klientima | — 15% održivih stambenih kredita (retail) do kraja 2027. — 15% održivog financiranja u korporativnom segmentu do kraja 2026.
EBC Grupa suočava se s većim kreditnim rizikom jer fizički rizici povezani s klimom mogu dovesti do devalvacije kolaterala i/ili negativnih učinaka na poslovne modele i konačno na financijsku stabilnost dužnika. Posljedice su povećane rezervacije za rizik za EBC Grupu i povezani negativni utjecaji na njezinu dobit i gubitak te vlastiti kapital. (Rizik prilagodbe klimatskim promjenama) Za EBC Grupu, dodatne financijske prilike proizlaze iz financiranja i ulaganja u tvrtke koje nude rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama i financiranja rješenja za prilagodbu na tržištu nekretnina (stambene i poslovne nekretnine). (Prilika prilagodbe klimatskim promjenama) | — Grupna politika RE financiranja (Group Real Estate — Financing (REF Policy) | — Poluga Promicanje održivog nekretninskog sektora — Poluga Smanjenje emisija u energetskom sektoru | — Dekarbonizacija portfelja
Emisije CO2e EBC Grupe iz područja 1, 2 i 3 (iz uzvodnog lanca vrijednosti, vlastitog poslovanja i financiranih emisija) doprinose klimatskim promjenama i time globalnom zatopljenju. (Ublažavanje negativnih utjecaja klimatskih promjena i energija) | — Načela odgovornog financiranja (Group Responsible Financing Policy) — Grupna načela korporativnog kreditiranja (Group Corporate Lending Principles) | — Poluga Promicanje održivog nekretninskog sektora — Poluga Smanjenje emisija u energetskom sektoru — Poluga: Angažman s klientima — Poluga: Smanjenje emisija u vlastitim operacijama | — Dekarbonizacija portfelja — Vlastite operacije

118

Utjecaji, rizici i prilike | Strategija / Politika | Ključne dekarbonizacijske poluge i akcije | Ciljevi
Nestabilnost cijena na tržištu energije zbog klimatskih promjena može rezultirati smanjenom profitabilnosti kod subjekata u energetski intenzivnim sektorima, kao i nedostatkom likvidnosti kod retail klijenata, što dovodi do većeg rizika od neispunjavanja obveza i povezanog povećanja rezervacija za rizike za EBC Grupu, utječući na dobit i gubitak, kao i na vlastiti kapital. (Risk Energy) | — Politika upravljanja kreditnim rizikom stanovništva (Group Retail Credit Risk Management Policy) — Grupna načela korporativnog kreditiranja (Group Corporate Lending Principles) — Grupna politika RE financiranja (Group Real Estate Financing (REF) Policy) | — Poluga Promicanje održivog nekretninskog sektora — Poluga Smanjenje emisija u energetskom sektoru — Poluga: Angažman s klientima | — Dekarbonizacija portfelja
EBC Grupa suočava se s povećanim kreditnim rizikom jer tranzicijski događaji povezani s klimom (npr. cijene ugljika i regulatorne intervencije) mogu dovesti do negativnih učinaka na profitabilnost poslovnih modela i financijsku stabilnost dužnika. Posljedice su povećane rezervacije za rizik za EBC Grupu i povezani negativni utjecaji na njezinu dobit i gubitak te vlastiti kapital. (Rizik ublažavanja klimatskih promjena) | — Politika upravljanja kreditnim rizikom stanovništva (Group Retail Credit Risk Management Policy) — Grupna načela korporativnog kreditiranja (Group Corporate Lending Principles) | — Poluga Promicanje održivog nekretninskog sektora — Poluga Smanjenje emisija u energetskom sektoru | — Dekarbonizacija portfelja

SMJERNICE ZA ODRŽIVO FINANCIRANJE (SFM)
Ciljevi politike za upravljanje učincima, rizicima i prilikama
Smjernica za održivo financiranje (SFM) politika je Erste Grupe koja navodi kriterije za osiguravanje dovoljne transparentnosti i
promicanje zelene tranzicije. Slijedeći pristup Erste Grupe, EBC Grupa primjenjuje koncepte i procese opisane u politici. Primarni
učinak Erste Grupe na okoliš proizlazi iz aktivnosti kreditiranja, točnije emisija koje stvaraju projekti koje financira. Kao
financijska institucija, EBC Grupa igra ključnu ulogu u olakšavanju prijelaza na niskougljično gospodarstvo aktivnom suradnjom
sa svojim klijentima i podrškom na njihovom putu dekarbonizacije. S obzirom na klimatsku krizu, to znači mobilizirati sredstva za
stvaranje pravednijeg i prosperitetnijeg svijeta za sve i time doprinijeti održivoj budućnosti. Pridržavajući se SFG-a, EBC Grupa kao
dio Erste Grupe nastoji ostvariti svoj strateški prioritet jačanja svoje pozicije u održivom financiranju ublažavanja klimatskih
promjena (za više detalja vidi poglavlje SBM-1).
Smjernice za održivo financiranje, a time i održivo financiranje Erste Grupe, strategija su koja pod određenim uvjetima doprinosi
njezinim ciljnim vrijednostima dekarbonizacije i prvenstveno se bavi njezinim mogućnostima i pozitivnim učincima, kao što su:
• Dodatne financijske mogućnosti proizlaze iz ulaganja i financiranja kupaca koji podupiru njihovu dekarbonizaciju i
prijelaz na održivost.
• Financiranje projekata obnovljivih izvora energije od strane Grupe omogućuje CO2e neutralnu proizvodnju energije, koja
je neophodna za prijelaz na gospodarski sustav unutar granica planeta.
• Financiranje i ulaganja Grupe u projekte obnovljivih izvora energije (npr. reverzibilne hidroelektrane, zeleni vodik)
omogućuju CO2e neutralnu proizvodnju energije i nude nove mogućnosti za portfelj.
• Kroz financiranje rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama, EBC Grupa ima pozitivan učinak na smanjenje
ranjivosti na učinke klimatskih promjena.
Detaljni rezultati CO2e za financirane emisije, koji obuhvaćaju tekuću i prethodnu godinu, dostupni su u poglavlju E1-6.
Metodologija
'Održivo financiranje' je pojam koji EBC Grupa koristi za određivanje financiranja koje se bavi međudjelovanjem identificiranih
učinaka i prilika EBC Grupe na okoliš.
Na taj se način provjerava i ocjenjuje financiranje EBC Grupe u skladu s prilagođenim pristupom i skupom kriterija, utemeljenih
na načelima utvrđenih standarda i okvira. S načinima dekarbonizacije promicanja održivog sektora nekretnina, kao i smanjenja
financiranih emisija u energetskom sektoru, održivo financiranje EBC Grupe primarno je usmjereno na:
Financiranje nekretnina:
• energetski učinkovite zgrade s pokazateljima energetske učinkovitosti u energetskom certifikatu (npr. EPC oznaka A)
• zgrade koje ispunjavaju zahtjeve za "zgradu gotovo nulte energije" (NZEB) prema Direktivi EU 31/2010
119
Projekti obnovljive energije putem financiranja kojima se podupiru:
• Ostvarivanje dekarbonizacije troškovno učinkovitim mjerama (npr. inovativne tehnologije, prelazak ili povećanje na
obnovljive izvore energije iz neobnovljivih izvora energije).
Dodatne tehničke pojedinosti o pristupu provjeri i kriterijima mogu se pronaći u poglavlju E1-4. Osim toga, prethodno navedene
načini dekarbonizacije koje doprinose postizanju ciljnih vrijednosti objašnjene su u poglavlju E1-3.
Kroz ovaj pristup i smjer Erste Grupe, EBC Grupa nastavlja održavati svoju snažnu ulogu u održivom financiranju (vidi SMB-1 za
više detalja o strateškim prioritetima). To se temelji na ciljnoj vrijednosti dekarbonizacije portfelja, ambiciji da se do 2027. postigne
15 % održivih hipotekarnih kredita i cilju postizanja 15 % održivog korporativnog financiranja do 2026.
Opseg
Smjernice za održivo financiranje (SFG) primjenjuju se na sve subjekte Erste Grupe koji su dio Ciljnih vrijednosti održivog
financiranja kako je definirano u poglavlju E1-4, uključujući EBC Grupu. Politika uključuje skupine kupaca koje su trenutačno
isključene iz propisa EU-a o taksonomiji i uzima u obzir njihovu ograničenu sposobnost pružanja informacija. Nasuprot tome,
važno je istaknuti da se KPI za održivo financiranje odnosi samo na poslovne linije EBC Grupe za korporativne i maloprodajne
djelatnosti.
Kontinuirani dijalog vodi se s relevantnim dionicima kao što su nadzorna i regulatorna tijela, ulagači, analitičari i agencije za
kreditni rejting te akademske institucije i institucije za zaštitu okoliša te nevladine organizacije. Doprinosi tih dionika primljeni su
putem bilateralnih razgovora, konferencija i nadzornih dijaloga o klimatskim promjenama te su posljedično korišteni u procesu
određivanja politika Erste Grupe, koji se zatim kaskadno prenosi EBC Grupi radi primjene pravila. Za više pojedinosti o
razmatranju interesa i stajališta dionika pogledajte poglavlje SBM-2.
Glavni direktor za korporacije i tržište Erste grupe odgovoran je za odobravanje i provedbu politike. Politika je dostupna samo
interno. EBC Grupa planira usvojiti politiku na lokalnoj razini, dok se u prijelaznom razdoblju verzija Grupe primjenjuje na razini
EBC Grupe.
POLITIKA ODGOVORNOG FINANCIRANJA
Ciljevi politike za upravljanje odgovarajućih učinaka, rizika i prilika
Politika odgovornog financiranja utvrđuje sektorski specifične ESG kriterije za isključenje i postupno ukidanje te definira pragove i
smjernice za procjenu prihvatljivosti transakcija s ciljem sprječavanja ESG‑povezanih kreditnih i reputacijskih rizika. Politika
dodatno određuje nefinancijske rizične profile koji zahtijevaju provedbu pojačanih postupaka upravljanja rizicima. Također
obuhvaća strukturirane postupke procjene za pojedine sektore i podsektore, čime se osigurava donošenje odluka utemeljeno na
relevantnim informacijama i u skladu s načelima odgovornog financiranja.
Uz temu očuvanja bioraznolikosti, jedno od ključnih područja fokusa politike je energetski sektor. Cilj je primijeniti načela koja
omogućuju učinkovitije upravljanje okolišnim i klimatskim rizicima, istovremeno uzimajući u obzir energetsku sigurnost i
društvene učinke energetske tranzicije. Stoga politika pridonosi postizanju ciljnih vrijednosti dekarbonizacije portfelja do 2050.
Kako bi se olakšalo postizanje ovog cilja, EBC Grupa je implementirala dobro definiranu strukturu i upravljački okvir za izvršenje
odluka u okviru Politike odgovornog financiranja.
Tijekom 2025. godine napravljena je revizija Politike odgovornog financiranja s ciljem snažnije podrške odgovornoj energetskoj
tranziciji. Revidirana verzija politike stupa na snagu u EBC tijekom prvog tromjesečja 2026. godine. EBC Grupa pristupa aktualnim
izazovima te financira postupno ukidanje ugljena na odgovoran i razborit način, u skladu s ciljevima Europske unije.
U tom kontekstu, EBC Grupa obvezuje se postupno smanjivati financiranje vađenja ugljena za potrebe termoelektrana te
proizvodnje električne energije na bazi ugljena. Za postojeće klijente u segmentu proizvodnje topline i pare, kao i za klijente iz
portfelja komunalnih djelatnosti, uvodi se prijelazno razdoblje do 2035. godine, ali isključivo uz ispunjenje određenih uvjeta. Ti
uvjeti uključuju, među ostalim, postojanje vjerodostojnog plana tranzicije usklađenog s produljenim rokom izlaska iz ugljena do
2035. godine.
Druga važna promjena u novoj verziji politike odnosi se na prioritete povezane s područjem obrane. Zbog značajnih promjena u
geopolitičkom okruženju, strateška važnost obrambenog sektora u Europi bitno se povećala. Od financijskih institucija sada se
očekuje doprinos kolektivnoj sigurnosti, industrijskoj otpornosti i obrambenoj spremnosti, u skladu s EU White paper “Defense
Readiness 2030”. To se odražava u izmijenjenim kriterijima prihvatljivosti financiranja obrane.
120
Metodologija
Politika nalaže dvostruki proces pregleda. Kako bi ispunio zahtjeve politike, inicijator transakcije mora:
• Dijalog s klijentima s visokim emisijama. To obično započinje procjenom ESG pitanja specifičnom za industriju i klijenta,
kako bi se identificirali instrumenti održivog financiranja koji odgovarajuj strategiji održivosti klijenta i financiranja.
• Prikupiti relevantne informacije i dokumente vezane uz određenu transakciju.
• Procijeniti nefinancijske rizike u skladu s politikom odgovornog financiranja i prema potrebi predložiti odgovarajuće
daljnje mjere.
Drugi pregled provode lokalna risk funkcija (Erste&Steiermärkische Bank d.d.) i Grupna funkcija za upravljanje nefinancijskim
rizicima (lokalna i Grupna NFR). Oni osiguravaju da svi relevantni rizici budu identificirani, procijenjeni, izmjereni, praćeni,
upravljani i ispravno izvještavani od strane poslovnih jedinica koje djeluju u prvoj liniji obrane. Također, kada je to potrebno
usmjeravaju inicijatora transakcije i pridružene zaposlenike kroz specifičan NFR proces koji zahtijeva predmetni postupak.
EBC Grupa provodi načela za energetski sektor kako bi unaprijedila upravljanje okolišnim i klimatskim rizicima, kao i energetsku
sigurnost i društvene učinke stvarnih projekata energetske tranzicije. Ova načela energetskog sektora temelje se na prihvaćenim
industrijskim načelima i različiti dionici ih priznaju kao najbolju praksu. Ova načela također su usklađena s opredjeljenjem Erste
Grupe za smanjenje emisija ugljika jer Erste Grupa prepoznaje stratešku važnost projekata obnovljivih izvora energije i energetske
učinkovitosti.
Opseg
Svi proizvodi i usluge u području Korporativnih klijenata i Tržišta za sve subjekte financijskih institucija Erste Grupe obuhvaćeni
su ovom Politikom (uključujući EBC Grupu), bez obzira na to je li financiranje izravno ili neizravno; bilančnom ili izvanbilančnom
financiranju te jesu li s njim povezani financijski rizici ili ne.
Smatra se da je poduzeće/grupa klijent obuhvaćeno područjem primjene politike ako predmetna gospodarska djelatnost čini više od
5 % prometa grupe, osim ako je drukčije određeno. U okviru ove politike nisu obuhvaćeni proizvodi poslovne linije retail (osim
transakcija povezanih s obranom),, jednokratne platne transaktivnosti, transaktivnosti ispod ukupnog iznosa od 1 milijun EUR
unutar već odobrenog limita (također uz iznimku transakcija povezanih s obranom) te "odgovorna ulaganja".
Politika, uključujući sve njezine izmjene i dopune, podliježe formalnom odobrenju Uprave te je javno objavljena na internetskim
stranicama EBC Grupe.
POLITIKA UPRAVLJANJA KREDITNIM RIZIKOM STANOVNIŠTVA
Ciljevi politike za upravljanje odgovarajućih učinaka, rizika i prilika
Nestabilnost cijena na energetskom tržištu zbog klimatskih promjena može rezultirati smanjenom profitabilnošću tvrtki u
energetski intenzivnim sektorima, kao i nedostatkom likvidnosti u segmentu retail klijenata. Osim toga, EBC Grupa suočava se s
većim kreditnim rizikom jer tranzicijski događaji povezani s klimom mogu dovesti do negativnih učinaka na profitabilnost
poslovnih modela i financijsku stabilnost dužnika. Posljedice za EBC Grupu su povećane rezervacije za rizik i povezani negativni
učinci na račun dobiti i gubitka i sredstva. Politikom se podupire postizanje ciljnih vrijednosti dekarbonizacije portfelja do 2050.
Načini dekarbonizacije kojima prvenstveno pridonosi smanjenje emisija u energetskom sektoru, kao i promicanje održivog sektora
nekretnina (za više pojedinosti vidjeti poglavlje E1-3). Za detaljno razumijevanje parametara CO 2 e povezanih s financiranim
emisijama, poglavlje E1-6 daje sveobuhvatne rezultate za tekuću i prethodne godine.
Metodologija
Konkretno, politika zahtijeva od lokalnih subjekata da prikupljaju i pohranjuju podatke o održivosti, koji se mogu dobiti putem
EPC-a financiranog objekta ili alternativne metode procjene energetske klasifikacije. Politika uključuje posebne uvjete kreditiranja
na temelju vrijednosti energetske učinkovitosti objekata koji se financiraju. Tim se uvjetima potvrđuje da je vjerojatnije da će
objekti s nižom energetskom učinkovitošću imati veće buduće troškove održavanja i ulaganja, što bi moglo utjecati na sposobnost
otplate dužnika i predstavljati povišeni kreditni rizik. Veća energetska učinkovitost, znači manji ugljični otisak zgrade.
U EBC-u su preporučeni parametri za stambene kredite različiti za nekretnine s EPC razinama E,F,G s omjerom servisiranja duga i
dohotka (DSTI) od maksimalno 45%.
Za klijente koji planiraju obnoviti financiranu nekretninu, parametri kreditiranja mogu se primijeniti pri odobravanju kredita, što
predstavlja novu kategoriju energetskih svojstava koja se očekuje nakon obnove. Ciljana vrijednost energetskih svojstava nakon
obnove mora se procijeniti i osigurati lokalno prihvatljivim metodama u trenutku odobravanja kredita.
121
Opseg
Opseg politike odnosi se na ključne lokalne subjekte i njihove podružnice koje se bave kreditiranjem privatnim osobama i mikro
subjektima (isključuje Erste & Steiermärkische S-Leasing, Erste nekretnine). Područje glavnog direktora za rizike (CRO) odgovorno
je za provedbu politike i osiguravanje da podružnice u većinskom vlasništvu također poštuju zahtjeve ove politike. Politika je
dostupna interno.
Pridržavajući se ove politike, EBC Grupa također slijedi smjernice Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) o odobravanju i
praćenju kredita, kao i zahtjeve EU GDPR-a i KYC-a.
POLITIKA FINANCIRANJA NEKRETNINA
Ciljevi politike za upravljanje odgovarajućih učinaka, rizika i prilika
EBC Grupa ima koristi od financijskih prilika koje proizlaze iz financiranja i ulaganja u tvrtke koje nude rješenja za prilagodbu
klimatskim promjenama i financiranje rješenja prilagodbe na tržištu nekretnina (stambene i poslovne nekretnine). Međutim, EBC
Grupa također se suočava s povećanim kreditnim rizikom jer fizički rizici povezani s klimom mogu dovesti do devalvacije
kolaterala i/ili negativnih učinaka na poslovne modele i financijsku stabilnost dužnika. Posljedice su povećane rezervacije za rizike
i negativni učinci na račun dobiti i gubitka EBC Grupe te vlastita sredstva. Iz tog razloga, politika financiranja nekretnina (REF)
EBC Grupe zahtijeva procjenu održivosti za projekte financiranja nekretnina s izloženošću od 20 milijuna eura ili više prije
donošenja odluke o kreditu.
Financiranje imovine s visokim emisijama CO₂, koja se smatra visokorizičnom ili srednjerizičnom, podliježe strožim kriterijima
odobravanja kredita. Time politika pridonosi postizanju ciljnih vrijednosti dekarbonizacije portfelja do 2050. Glavni mehanizmi za
dekarbonizaciju koji su ključni za postizanje ciljeva politike uključuju "promicanje održivog sektora nekretnina" i "smanjenje
financiranja emisija u energetskom sektoru" (za više pojedinosti vidjeti poglavlje E1-3). Kao dio Politike financiranja nekretnina,
EBC podupire usklađenost s priznatim međunarodnim standardima i inicijativama održivosti. Pri procjeni financiranja nekretnina
uzimaju se u obzir tehnički kriteriji vrednovanja i načelo „ne čini značajnu štetu” iz Uredbe o EU taksonomiji, gdje je primjenjivo.
Za više pojedinosti CO 2 e financiranih emisija pogledajte poglavlje E1-6.
Metodologija
Kad je riječ o postupku praćenja, politika zahtijeva procjenu energetske učinkovitosti, fizičkog rizika (npr. poplave, suše itd.) i
vrijednosti CO 2 e imovine. Zahtijevi izvještaj o tehničkoj dubinskoj analizi uključuje sljedeća područja:
• tehničku i funkcionalnu procjenu imovine
• provjera statusa pravnog tijela
• opću ocjenu specifikacije zgrade
• tehničku/ekonomsku procjenu građevinskog značaja
• implementiranu tehnologiju, ukupnu kvalitetu i izradu
• gruba procjena potrebnih ulaganja.
Opseg
Opseg politike obuhvaća sve transakcije financiranja nekretnina s korporativnim klijentima ili skupinama klijenata, bez obzira na
kriterije segmentacije. Obuhvaća segment komercijalnih nekretnina, sve specijalizirane klijente nekretnina koji donose prihod od
kreditiranja i klijente s određenim kodovima u nomenklaturi statistique des activités économiques dans la communauté
européenne (NACE) koji se odnose na korporativni segment ili industrijske segmente nekretnina ili hotela. Politika je definirana i
ažurirana na razini Erste grupe i primjenjuje se na sve subjekte Erste Grupe i EBC Grupe u kojima se takvo poslovanje obavlja. Ti
su subjekti dužni integrirati politiku u svoje lokalne okvire. Erste Grupa Bank AG u tom procesu ima dvostruku ulogu, kako
nadgleda aktivnosti unutar grupe, tako i djeluje kao zasebna pravna osoba koja nudi usluge korporativnog bankarstva. Isti tijek
procesa vrijedi za podružnice EBC-a. Za klijente ili grupe klijenata izvan matičnih tržišta EBC Grupe, standardi grupe primjenjuju
se kako je definirano u specifičnostima zemlje. Ova politika ne primjenjuje se na klijente u postupku restrukturiranja, kako su
definirani Politikom restrukturiranja, koja je usmjerena na restrukturiranje postojećih izloženosti, a ne na stvaranje novog
poslovanja.
Za angažmane veće od 40 milijuna EUR, politika zahtijeva da se pravna dokumentacija temelji na međunarodnim standardima
Udruženja tržišta kredita, čime se osigurava mogućnost sindiciranja ili podsudjelovanja.
CRO EBC Grupe odgovoran je za odobravanje i provedbu politike. Politika je dostupna samo interno.
122
NAČELA KORPORATIVNOG KREDITIRANJA
Ciljevi politike za upravljanje odgovarajućih učinaka, rizika i prilika
Politika načela korporativnog kreditiranja EBC Grupe definira pravila i načela za korporativno kreditiranje na razini cijele grupe
kako bi se osiguralo dobro upravljanje kreditnim rizikom, odgovorno bankarstvo i standardizirane procjene kreditne sposobnosti
klijenata. Politika podupire upravljanje rizicima koji proizlaze iz ublažavanja energije i klimatskih promjena provođenjem
sveobuhvatne ESG procjene korporativnih klijenata s prihodima ≥ 50 milijuna EUR te malim i srednjim tvrtkama koje imaju
prenosive vrijednosne papire uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu EU-a . EBC Grupa može se suočiti s većim kreditnim
rizikom uzrokovanim klimatskim tranzicijski događajima koji mogu dovesti do negativnih učinaka na profitabilnost poslovnih
modela i financijsku stabilnost dužnika. Posljedice su povećane rezervacije za rizike za Erste grupu i povezane s negativnim
učincima na račun dobiti i gubitka i vlastita sredstva. Na primjer, nestabilnost cijena na energetskom tržištu zbog klimatskih
promjena može rezultirati smanjenom profitabilnošću u poduzećima koja pripadaju sektorima s visokim emisijama.
Upravljanjem tim rizicima politika podupire ciljne vrijednosti dekarbonizacije portfelja EBC Grupe i potencijalno naknadno
smanjenje emisija. Ključna način dekarbonizacije koja doprinosi postizanju cilja politike jest "smanjenje emisija u energetskom
sektoru" (za više pojedinosti vidjeti poglavlje E1-3). Za uvid u rezultate CO 2 e financiranih emisija, detaljne informacije za tekuću i
prethodne godine možete pronaći u poglavlju E1-6. Ako je klijent izložen povećanim rizicima za održivost, oni se moraju pravilno
procijeniti s obzirom na njegov financijski položaj u zahtjevu za kredit i uzeti u obzir u konačnoj odluci o kreditu te, prema potrebi,
rejting. Za velike korporacije u određenim industrijama koje nemaju plan klimatske tranzicije i ne mjere trenutne emisije, svaku
novu transakciju, uključujući iznimku politike, mora odobriti kreditni odbor za držanje. To osigurava da su značajna pitanja
održivosti integrirana u proces kreditiranja i potiče klijente da usvoje održive prakse. Osim toga, ESG procjene ažuriraju se svake
godine kako bi odražavale sve promjene u ESG rizicima klijenta.
Metodologija
Procjena uspješnosti ili solventnosti klijenta uključuje analizu njegovih financijskih pokazatelja te razinu angažmana u
aktivnostima usmjerenima na ublažavanje rizika. Tijekom kreditnog procesa koriste se ESG upitnici radi procjene rizika povezanih
s ublažavanjem klimatskih promjena te utvrđivanja u kojoj mjeri ESG čimbenici mogu pozitivno (ublažavanje rizika) ili negativno
(rizici) utjecati na financijske rezultate ili solventnost klijenta. Korporativni klijenti moraju Banci dostaviti svoje podatke vezane uz
ESG. Preferirani izvor su ESG podaci klijenata objavljeni na HROK ESG platformi (jedinstveni ESG upitnik na razini Hrvatske),
razvijenoj u suradnji s vodećim bankama u Hrvatskoj i Hrvatskim registrom obveza po kreditima (cro. HROK – Hrvatski registar
obveza po kreditima).
Opseg
Politika je primjenjiva na cijelu EBC grupu i pokriva sve korporativne klijente (LC, SRED, CRE, korporacije u vlasništvu država ili
poddržava, javni sektor). Politika izričito isključuje klijente uključene u sumnjive i nezakonite aktivnosti ili kontroverzne
industrije, kao i čiste financijske udjele bez transparentnosti i captivne/offshore tvrtke koje nisu konsolidirane u interne klijente
povezane s grupom (GCC).
Pridržavajući se ove politike, Erste grupa poštuje EBA-ine smjernice o odobravanju i praćenju kredita. Uprava EBC te posebno
CRO EBC Grupe odgovoran je za provedbu politike. Politika je dostupna interno.
E1-3 – MJERE I RESURSI U VEZI S UBLAŽAVANJEM KLIMATSKIH PROMJENA I
PRILAGODBOM TIM PROMJENAMA
Energetika i nekretnine, najveći i najintenzivniji sektori u portfelju Erste Grupe, ključni su za njezine napore u dekarbonizaciji.
Kako bi se postigli ciljne vrijednosti neto nulte emisije, Erste Grupa se stoga fokusira na dva načina dekarbonizacije portfelja koji
obuhvaćaju nekoliko već provedenih ključnih akcija. Za sveobuhvatnije razumijevanje rezultata CO 2 e koji se odnose na financirane
emisije pogledajte poglavlje E1-6.
POLUGA DEKARBONIZACIJE "PROMICANJE ODRŽIVOG SEKTORA NEKRETNINA"
EBC Grupa ima za cilj smanjiti svoje financirane emisije povećanjem održivog financiranja u sektoru nekretnina kroz dva glavna
čimbenika, GRAS (Green Asset Screening Check Tool) za procjenu održivih projekata i Kalkulator financiranja obnove i energetske
učinkovitosti za procjenu potreba klijenata za obnovom doma i energetskom učinkovitošću.
123
S jedne strane, djelovanjem se doprinosi postizanju ciljnih vrijednosti Smjernice za održivo financiranje u pogledu jačanja njezine
uloge u održivom financiranju. S druge strane, akcija je usklađena s politikom financiranja nekretnina, jer politika zahtijeva
procjenu održivosti za projekte financiranja stambenih nekretnina s izloženošću od 20 milijuna EUR ili više prije donošenja odluke
o kreditu. Stoga se ova način dekarbonizacije bavi učincima, rizicima i prilikama (IRO) kako je navedeno u poglavlju E1-1.
Uspješno motiviranje klijenata da poduzmu mjere za poboljšanje energetskih svojstava zgrada u njihovu vlasništvu, koje financira
EBC, doprinosi smanjenju financiranih emisija u apsolutnim iznosima kako zajmovi s većim emisijama dospijevaju. Ove radnje
dopridonose postizanju ciljne vrijednosti održivog korporativnog financiranja od 15 % i ciljne vrijednosti održivog hipotekarnog
financiranja od 15 % (za više pojedinosti o ciljevima vidjeti poglavlja E1-4).
Način 1: Alat za provjeru zelene imovine (GRAS)
EBC Grupa koristi alat za provjeru zelene imovine (GRAS) koji se koristi za procjenu zelenih projekata/financiranja. Alat
funkcionira tako da korisnicima omogućuje unos parametara specifičnih za proizvod, primjenjujući različite kriterije u tri ključne
industrije: nekretnine, energetika i transport. Alat provjerava taksonomski prihvatljiva financiranja i održiva financiranja prema
internoj metodologiji. Npr. ako je svrha financiranje renovacija, korisnici mogu unijeti razlike u postignutim energetskim
svojstvima na temelju energetskih certifikata prije i nakon renovacije - Primarna energetska potražnja (PED). Nakon unosa, GRAS
određuje ekološke karakteristike projekta, osiguravajući usklađenost sa sektorskim politikama EBC Grupe i Erste Grupe.
Način 2: Financiranje obnove i kalkulator energetske učinkovitosti
Kako bi podržala prijelaz na energetsku učinkovitost u stambenim nekretninama, EBC Grupa svojim retail i korporativnim
klijentima (i neklijentima) pruža digitalna, web-bazirana rješenja koja pojednostavljuju proces procjene njihovih potreba za
obnovom domova. Alati za kalkulator obnove nude klijentima razumijevanje energetske učinkovitosti njihove trenutne nekretnine
i identificiraju potencijalna poboljšanja. Angažiranjem klijenata putem ove platforme, Erste Grupa pruža mogućnost da dobiju
jasnu sliku o tome kako se energetska učinkovitost njihovog doma može poboljšati, koje mjere poduzeti i kako kvantificirati
poslovni slučaj za ta poboljšanja.
Očekivani rezultati uključuju povećani angažman klijenata putem digitalnih kanala, pri čemu sve više vlasnika kuća usvaja
energetski učinkovite mjere obnove. Osim toga, klijenti se potiču na pristup programima subvencija u cijeloj regiji u kojoj posluje
EBC Grupa i na dobivanje mogućnosti financiranja, što dovodi do boljeg korištenja tehnologija za uštedu energije kao što su solarni
paneli, dizalice topline i izolacije domova. Tamo gdje su ispunjeni financijski održivi parametri i parametri kreditnog rizika, EBC
Grupa skraćuje vrijeme potrebno klijentima za pristup financiranju energetskih unaprjeđenja. Ova mjera podržava provedbu i
realizaciju politike kreditnog rizika u segmentu stanovništva, Metodologije održivog financiranja (SFM) te Okvira održivog
financiranja. Također doprinosi ostvarenju cilja „održivi stambeni krediti“, kako je prikazano u tablici „Održivo financiranje –
ostvarenje i ciljevi“.
EBC Grupa proaktivno surađuje s klijentima, nudeći izračun obnove i mogućnosti financiranja putem različitih kanala.
Korištenjem kalkulatora obnove i povezanih financijskih rješenja, Erste Grupa podržava klijente u povećanju energetske
učinkovitosti njihovih domova, čime se promiču održiva stambena rješenja. Učinkovitost ove inicijative prati se kroz njezin učinak
na financirane emisije.
Opisani način dekarbonizacije sa svoja dva pokretača potiče smanjenje emisija stakleničkih plinova kako je prikazano u tablici
"Ciljne vrijednosti održivog financiranja".
Područje primjene načina za dekarbonizaciju
Geografski opseg poluge dekarbonizacije obuhvaća sve regije u kojima Grupa posluje te je usmjeren na nizvodni dio lanca
vrijednosti. Provedba se odnosi na srednjoročno razdoblje. Kalkulator obnove i energetske učinkovitosti primjenjuje se na nizvodni
dio lanca vrijednosti EBC Grupe, s naglaskom na klijente sa stambenim kreditima. Opseg obuhvaća sve regije u kojima EBC Grupa
posluje, s posebnim fokusom na klijente s visokom energetskom intenzivnošću. Za bolje razumijevanje rezultata financiranih
emisija CO₂e možete se referirati na poglavlje E1-6 za tekuću i prethodnu godinu.
POLUGA ZA DEKARBONIZACIJU "SMANJENJE FINANCIRANIH EMISIJA U ENERGETSKOM SEKTORU"
EBC Grupa ima za cilj smanjiti svoje financirane emisije u energetskom sektoru povećanjem održivog financiranja projekata
obnovljivih izvora energije i smanjenjem kreditnog portfelja u sektoru ugljena. Doprinos ciljnim vrijednostima dekarbonizacije
uvelike ovisi o prirodi financiranog poduzeća. Na primjer, tvrtka koja ovisi o ugljenu i koja koristi financiranje za provedbu rješenja
za prilagodbu (npr. kao što su vjetroelektrane) time može smanjiti svoju ovisnost o tehnologiji temeljenoj na fosilnim gorivima.
Ova aktivnost doprinosi dekarbonizaciji energetskog portfelja EBC Grupe i u skladu je sa Smjernicom za održivo financiranje koja
definira održiva ulaganja koja doprinose klimatskoj neutralnosti, kao i Politikom odgovornog financiranja kojom se utvrđuju
kriteriji za isključenje štetnih socio-okolišnih gospodarskih aktivnosti, kao što su ulaganja u energetske djelatnosti s visokim
emisijama ugljika. Osim toga, doprinosi ciljnim vrijednostima načela korporativnog kreditiranja.
124
Stoga se ova način za dekarbonizaciju bavi IRO-ima ovih politika kako je navedeno u poglavlju E1-2. Način nadalje doprinosi
ciljnim vrijednostima politika kao što su ciljna vrijednost portfelja nulte neto stope emisija, kao i ciljnu vrijednost održivog
poslovanja od 15%. Postizanje ciljnih vrijednosti politika navedeno je u poglavlju E1-4.
Kroz ključne aktivnosti 'financiranje obnovljivih izvora energije' i 'smanjenje financiranja sektora ugljena' smanjit će se ulaganja i
financiranje energetski intenzivnih energetskih poduzeća, dok financiranje projekata obnovljivih izvora energije omogućuje CO₂e
neutralnu proizvodnju energije, koja je neophodna za prijelaz na gospodarski sustav unutar granica planeta, nudeći nove
mogućnosti čiste energije za portfelj EBC Grupe.
Ključna mjera 1: Financiranje energije iz obnovljivih izvora
Financiranje obnovljive energije EBC Grupe ima za cilj povećati udio održivog financiranja za projekte koji podržavaju prijelaz na
čišće izvore energije. Fokusirajući se na klijente s tehnologijama dekarbonizacije, EBC Grupa nastoji ubrzati usvajanje rješenja za
obnovljivu energiju, uključujući vjetar, sunce i baterijsko skladištenje. Očekivani učinak uključuje povećanje financiranja projekata
obnovljive energije i smanjenje financiranih emisija iz sektora energije i proizvodnje toplinske energije, posebno ako tvrtke koje se
oslanjaju na fosilna goriva prijeđu na čišće energetske tehnologije. Ova inicijativa je ključna mjera koja doprinosi ostvarenju ciljeva
navedenih u SFG-u i politici Okvira za održivo financiranje.
Ključna mjera 2.: Smanjenje financiranja sektora ugljena
U skladu sa svojom politikom odgovornog financiranja, EBC Grupa se obvezala postupno smanjiti financiranje vađenja termalnog
ugljena i proizvodnje električne energije iz termalnog ugljena, te postupno ukinuti financiranja sektora ugljena do 2030. godine u
skladu s Nacionalnim energetskim i klimatskim planovima (NECP) na svojim ključnim tržištima (s produljenjem do 2035. za
postojeće klijente unutar toplinske i parne energije, kao i portfelja komunalnih usluga ako su ispunjeni određeni uvjeti, kao što je
vjerodostojan prijelazni plan za izlazak do 2035.). Za sektor nafte i plina, EBC se obvezao izbjegavati bilo kakvo širenje financiranja
istraživanja nafte i plina, osim ako je to ključno za neovisnost od Rusije i neophodno za nacionalnu energetsku sigurnost unutar
Europe. Proizvodnja plina i povezana infrastruktura i dalje mogu poslužiti kao prijelazno rješenje i mogu se financirati sve dok
ispunjavaju kriterije utvrđene u Taksonomiji EU.
EBC Grupa aktivno surađuje sa svim klijentima izloženim termalnom ugljenu, s ciljem razumijevanja njihovih planova tranzicije.
Tijekom godišnjeg pregleda klijenata, EBC Group detaljno analizira sve klijente u ovom sektoru kako bi procijenio i uskladio
njihove planove tranzicije s ambicijom banke u pogledu neto nulte stope emisija za 2050. godinu. To uključuje identificiranje
klijenata s preko 25% prihoda od termalnog ugljena i zahtjev da predoče vjerodostojan, vremenski ograničen plan izlaska.
Financijski zastupnici opremljeni su alatima za procjenu pojedinačnih klijenata koji koriste javne i interne informacije za procjenu
spremnosti svakog klijenta za tranziciju i njihovog doprinosa ciljevima EBC-a. EBC Group osigurava da se njezin angažman
usredotoči na pomoć klijentima u naftnom i plinskom sektoru i to u usvajanju akcijskih planova za zaštitu okoliša i strategiju
dekarbonizacije. S druge strane, EBC daje prioritet angažmanu klijenata s visokim emisijama, koji su dio ciljeva dekarbonizacije
svog sektora, kako bi se procijenili njihovi planovi tranzicije, uključujući potrebna kapitalna ulaganja.
Provedbom dviju navedenih mjera ova će inicijativa rezultirati znatnim smanjenjem financiranih emisija. Dodatne informacije o
postignutim smanjenjima emisija stakleničkih plinova mogu se pronaći u tablici "Ciljne vrijednosti dekarbonizacije portfelja,
uključujući napredak u 2024.", s posebnim naglaskom na sektor proizvodnje električne energije.
Područje primjene načini za dekarbonizaciju
Područje primjene mjere održivog financiranja obnovljive energije obuhvaća nizvodni lanac vrijednosti EBC Grupe, posebno
usmjeren na projekte obnovljive energije u sektorima proizvodnje energije i toplinske energije. Geografski opseg obuhvaća sve
regije EBC Grupe. Provedba mjere održivog financiranja za obnovljivu energiju osmišljena je za dugoročno razdoblje.
Što se tiče klijenata koji pripadaju sektorima koji nisu uključeni u ciljne vrijednosti dekarbonizacije portfelja EBC Grupe, EBC
Grupa provodi slične strategije angažmana za klijente s visokim financiranim emisijama.
Nijedan od tri načina dekarbonizacije ne odnosi se izravno na pružanje pravnih lijekova onima koji su pogođeni stvarnim
značajnim učincima. Povezani rashodi za tri načina dekarbonizacije nisu značajni za financijske rezultate Grupe.
POLUGA ZA DEKARBONIZACIJU "OKVIR ZA ANGAŽMAN KLIJENATA (CLIENT ENGAGEMENT)"
Okvir za angažman klijenata predstavlja holistički pristup usmjeren na podršku prijelazu klijenata prema niskougljičnim
poslovnim modelima, uz istodobno osiguravanje usklađenosti s ciljevima dekarbonizacije portfelja EBC Grupe.
Okvir za angažman klijenata obuhvaća skup alata koji se sastoje od nekoliko elemenata, kao što su Upitnik za ESG procjenu,
Politika odgovornog financiranja i Metodologija održivog financiranja. Dok navedena metodologija pruža okvir za klasifikaciju
održivih financiranja koja podupiru klimatsku tranziciju klijenata EBC Grupe, Upitnik omogućuje prikupljanje podataka o
okolišnom otisku velikih korporativnih klijenata, komercijalnih nekretnina i komercijalnih stambenih nekretnina.
125
Na taj način EBC Grupa može identificirati klijente izložene okolišnim, klimatskim, društvenim i upravljačkim rizicima. Upitnik se
ažurira najmanje jednom godišnje te nam omogućuje procjenu utjecaja ESG čimbenika na kreditni rizik. Tako EBC Grupa već
danas procjenjuje tranzicijske planove klijenata i usklađuje ih s ciljevima dekarbonizacije sektora.
U 2025. godini ESG procjena je proširena s naglaskom na otpornost na ESG rizike, uključujući tranzicijski rizik, te obuhvaća
ranjivost klijenata na fizičke i prirodne rizike.
Proces slijedi strukturirani pristup u tri faze koji se sastoji od:
• procjene i odabira klijenata,
• angažmana i dijaloga, te
• praćenja.
Proces odabira klijenata na razini EBC Grupe dovršen je u jesen 2025. godine, što će omogućiti prodajnim zastupnicima da tijekom
2026. godine komuniciraju s klijentima u skladu s važećim postupcima odobravanja kredita. Revidirani okvir dodatno će doprinijeti
angažmanu EBC Grupe s klijentima, koristeći strategiju prilagođenu njihovoj razini zrelosti u tranzicijskom procesu. Nadalje, okvir
će osigurati sustavnu integraciju ESG razmatranja u odnose s klijentima, kreditne procese i upravljanje portfeljem.
Kroz ovaj okvir EBC Grupa želi djelovati kao pouzdan partner svojim klijentima, omogućujući im uspješno upravljanje izazovima
zelene tranzicije uz očuvanje financijske stabilnosti. Spajanjem upravljanja rizicima i financijskih rješenja, EBC Grupa doprinosi
održivom gospodarstvu i dugoročnoj vrijednosti za sve dionike.
Opseg dekarbonizacijske poluge
Poluga „Okvir za angažman klijenata“ u prvoj je fazi razvijena za velike korporativne klijente unutar kreditnog portfelja EBC
Grupe i obuhvaća sve entitete EBC Grupe. Pristup angažmana klijenata omogućit će nam detaljniji uvid u tranzicijske planove
klijenata EBC Grupe. Pristup EBC Grupe usmjeren je na podršku klijentima u tranziciji, ali uključuje i ponovnu procjenu odnosa s
klijentima koji nisu spremni preuzeti obvezu napretka. Implementacija ove poluge zamišljena je kao dugoročna inicijativa.
POLUGA ZA DEKARBONIZACIJU "SMANJENJE EMISIJA U VLASTITOM POSLOVANJU"
EBC Grupa nastoji dekarbonizirati svoje operacije kroz dekarbonizaciju mobilnosti zaposlenika putem elektrifikacije, povećanje
energetske učinkovitosti zgrada, prelazak na niskougljične izvore energije te povećanje angažmana zaposlenika kroz edukacije i
zajedničke akcije. Provedene mjere ciljaju na emisije CO₂e banke iz vlastitih operacija, čime doprinose ostvarivanju cilja neto nulte
emisije u operacijama.
Trenutačno se aktivnosti EBC Grupe usmjeravaju na smanjenje emisija u opsegu 1 i 2, budući da upravljanje operativnim
emisijama opsega 3 predstavlja značajan izazov, jer su te emisije u velikoj mjeri pod utjecajem aktivnosti trećih strana i vanjskih
dionika. Za detaljnije razumijevanje ostvarenih smanjenja emisija stakleničkih plinova u opsegu 1 i 2, pogledajte poglavlje E1-4.
Nadalje, poglavlje E1-6 prikazuje trenutne rezultate CO₂e bilance i usporedbu s prethodnom godinom. Za dodatne informacije o
potrošnji energije i njezinoj strukturi, pogledajte poglavlje E1-5. Za opisane mjere nisu potrebna značajna kapitalna niti operativna
ulaganja.
Područje primjene načina za dekarbonizaciju
Provedba mjera odnosi se na kratkoročno razdoblje za angažman i svijest zaposlenika te na srednjoročno razdoblje za
dekarbonizaciju mobilnosti zapošljavanja, povećanu energetsku učinkovitost vlastitih zgrada i niskougljičnu potroš nju energije.

Akcija/Poluga | Cilj
Način 1: Alat za provjeru zelene imovine (GRAS) | Cilj dekarbonizacije za komercijalne i stambene nekretnine, energetiku i transport
Način 2: Financiranje obnove i kalkulator energetske učinkovitosti | Cilj dekarbonizacije za hipoteke i održivog financiranja nekretnina
Ključna akcija 1: Financiranje energije iz obnovljivih izvora | Ciljevi dekarbonizacije za proizvodnju topline i pare te za proizvodnju električne energije, cilj održivog korporativnog financiranja.
Ključna akcija 2: Smanjenje financiranja sektora ugljena | Ciljevi dekarbonizacije za proizvodnju topline i pare te za proizvodnju električne energije
Okvir za angažman klijenata (Client engagement) | Svi ciljevi dekarbonizacije osim onih za komercijalne nekretnine i hipoteke
Smanjenje emisja u vlastitom poslovanju | Ciljevi opsega 1 i 2

126
E1-4 – CILJNE VRIJEDNOSTI POVEZANE S UBLAŽAVANJEM KLIMATSKIH PROMJENA
I PRILAGODBOM TIM PROMJENAMA
CILJNE VRIJEDNOSTI DEKARBONIZACIJE PORTFELJA
Ciljne vrijednosti dekarbonizacije EBC Grupe prikazani su u tablici "Ciljne vrijednosti dekarbonizacije portfelja", u kojoj su detaljno
opisani opsegi emisija, bazna godina, ciljna vrijednost, referentna vrijednost te odabrani putovi i metodologije scenarija. Većina
ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova EBC Grupe znanstveno je utemeljena i kompatibilna s ambicijom EBC Grupe da do
2050. postigne portfelj nultih stopa emisija.
Ova je ambicija strateški osmišljena za procjenu učinkovitosti i učinkovitosti inicijativa EBC Grupe u ublažavanju emisija
povezanih s njezinim financijskim aktivnostima. Ova ciljna vrijednost ne samo da služi kao mjerilo za procjenu uspješnosti
različitih mjera provedenih za smanjenje ugljičnog otiska financiranih projekata, već također naglašava predanost Grupe održivom
financiranju.
Politike opisane u poglavlju E1-2, kao što su SFM, Politika odgovornog financiranja, Načela korporativnog kreditiranja, Politika
financiranja nekretnina i Politika upravljanja kreditnim rizikom stanovništva, zajedno podupiru postizanje cilne vrijednosti
dekarbonizacije portfelja upravljanjem značajnih IRO-a EBC Grupe kako je navedeno u tablici "Značajni učinci, rizici i prilike" u
poglavlju SBM-3. Cilj portfelja prvenstveno se postiže smanjenjem financiranih emisija u energetskom sektoru, kao i promicanjem
održivog sektora nekretnina. To je detaljnije objašnjeno u prethodnom poglavlju E1-3.
Fokusirajući se na energetski sektor i sektor nekretnina, EBC Grupa ima za cilj riješiti glavne izvore emisija kroz održivo
financiranje, poboljšanje energetske učinkovitosti i prelazak na obnovljive izvore energije. Očekuje se da će ti napori znatno
doprinijeti postizanju ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova. Ciljne vrijednosti dekarbonizacije portfelja odnose se na
nizvodni lanac vrijednosti Erste Grupe i primjenjuju se na sve regije u kojima posluje, uključujući EBC Grupu.
Postavljeni su sljedeći srednjoročni i dugoročni ciljevi EBC Grupe kako bi se definirao put prema portfelju s nultom neto stopom
emisija i učinio napredak jasno mjerljivim:
Tablica 8: Ciljne vrijednosti dekarbonizacije portfelja

|  |  |  |  | Polazna točka | Vrijednost | Ciljevi
Sektor | Mjere | Metodologija1 | Scenarij/Put | Opseg emisija2 | Godina | Vrijednost | 2025 | Smanjenje u % | 2030 | 2050
Hipoteka3 | kgCO2e/m² | Interni model | XDC ITR 3.4°C | 1 i 2 | 2024 | 38,12 | 33,94 | (10,97) % | 28,46 | 8,67
Komercijalne nekretnine3 | kgCO2e/m² | Interni model | XDC ITR 1.5°C | 1 i 2 | 2024 | 27,99 | 22,24 | (20,54) % | 16,57 | 3,39
Proizvodnja električne energije | kgCO2e/ MWh | PACTA | IEA NZE2050 | 1 i 2 | 2022 | 34,80 | 25,36 | (27,13) % | 18,50 | 1,94
Proizvodnja cementa4 | tCO2e/tona cementa | SBTi SDA | IEA NZE2050 | 1 i 2 | 2023 | 0,583 | 0,558 | (4,29) % | 0,463 | 0,030

1 Polazne vrijednosti Erste Grupe zadovoljavaju zahtjeve i pristup izračunu standarda trećih strana poput SBTi i PACTA. Ti standardi temelje se na najnovijim saznanjima vodećih ekoloških institucija, kao što je IPCC. Stoga se
polazna vrijednost Erste Grupe smatra reprezentativnom. EBC Grupa koristi istu metodologiju kao Erste Grupa.
2 Navedeni opsezi emisija predstavljaju emisije iz aktivnosti EBC Grupe u "downstream" aktivnostima, posebice opsege 1 i 2.
3 Ciljevi za hipoteke i komercijalne nekretnine definirani su na temelju vlastitog internog modela (baziranog na portfeljnim i tržišnim čimbenicima) i uspoređenog pomoću X-Degree Compatibility modela (verzija 2025.08) od
strane Right° temeljenog na science GmbH. Implicirana temperatura za ambiciju 2050. godine iznosi 3,4°C za hipotekarne kredite i 1,5°C za komercijalne nekretnine. Polazna točka intenziteta emisija ažurirana je kako bi
odražavala poboljšanje kvalitete podataka nakon datuma izvještavanja.
4 Polazna godina/stvarne vrijednosti temelje se na dostupnim ulaznim podacima (npr. izvještaji o održivosti klijenata), od kojih neki prikazuju samo CO2 vrijednosti kao brojnik ili tone cementa kao nazivnik. Ako je, umjesto
intenziteta CO2e po toni cementa, bila dostupna samo informacija o intenzitetu CO2 po toni cementa, onda se ona i koristi.
Ukupno su dekarbonizacijski ciljevi postavljeni za obujam kreditnog rizika od 3,6 milijardi eura, što predstavlja 50,9 % volumena
obuhvaćenog izračunom financiranih emisija (vidi pojedinosti u poglavlju E1-6). Portfelji s definiranim dekarbonizacijskim
ciljevima pokrivaju 26,9 % ukupnih scope1+scope2 financiranih emisija u 2025. godini te 13,5 % ukupnih scope1+scope2+scope3
financiranih emisija u 2025. godini.
Budući da su svi ciljevi definirani na temelju metodologija Science-Based Target Initiative (SBTi) i PACTA, oni služe kao referentne
vrijednosti temeljene na scenariju ograničenja zagrijavanja na 1,5 °C, izuzev za sektor stambenih nekretnina. Sektor stambenih
nekretnina dodatno je opisan u odjeljku "Ciljna vrijednost dekarbonizacije nekretnina i hipoteke".
U nastavku će se opisati metodologija definiranih mjera i trenutačni napredak u postizanju ciljnih vrijednosti.
127
Ciljna vrijednost dekarbonizacije energetskog sektora
Fokus u portfelju proizvodnje električne energije je na diverzificiranim proizvođačima električne energije, kao i na projektnom
financiranju proizvodnje električne energije. Primjenjujemo temeljit postupak pregleda kako bismo potvrdili da su naše aktivnosti
usmjerene na proizvodnju električne energije. Ovaj fokus podupire naš širi cilj smanjenja emisija ugljika u energetskom sektoru,
koji značajno doprinosi globalnim emisijama stakleničkih plinova.
Osim toga, energetski sektor bit će središnji kamen temeljac uspjeha Europe u dekarbonizaciji. Kao jedna od industrija koja
trenutno najviše zagađuje, nudi i značajnu priliku za transformaciju s fosilnih goriva na obnovljive izvore. Zelenija kombinacija
izvora energije bit će ključna za smanjenje emisija drugih industrija.
Opseg ovog portfelja uključuje izravne emisije (opseg 1) iz izgaranja fosilnih goriva i neizravne emisije (opseg 2) povezane s
kupnjom električne energije, topline i hlađenja potrebnih za rad.
Metodološki pristup temelji se na okviru PACTA (Pariški sporazum o procjeni kapitalne tranzicije), prilagođenom financijskim
institucijama. To nam omogućuje praćenje i upravljanje intenzitetom fizičke emisije proizvodnje električne energije unutar našeg
portfelja. Dekarbonizacijski ciljevi definirani su uzimajući u obzir fizičku metriku te se mjere u kgCO₂e/MWh. Ova metrika igra
ključnu ulogu u procjeni jesu li naši klijenti spremni za potrebnu tranziciju u skladu s ciljnim vrijednostima dekarbonizacije do
2030. i 2050. godine.
Kako bismo se uskladili s globalnim naporima za ograničavanje porasta temperature, usvojen je scenarij IEA Net Zero 2050 kao
vodeće mjerilo. Ciljevi imaju za cilj smanjenje intenziteta fizičkih emisija našeg portfelja za 47% do 2030., smanjujući ga s polazne
vrijednosti iz 2022. od 34,8 kg CO2e/MWh na 18,5 kg CO2e/MWh. Pomno pratimo svoj napredak, a privremeni rezultati pokazuju
smanjenje na 25,4 kg ekvivalenta CO2/MWh do 2025. godine.
S godine na godinu, intenzitet fizičkih emisija u portfelju proizvodnje električne energije povećao se s 0,04 na 25,36 kgCO2e/MWh.
Opseg klijenata uključenih u praćenje proizvodnje električne energije za 2025. godinu je proširen.
Za provođenje budućih analiza za svaku tehnologiju korišten je scenarij NZE 2050 (1,5 stupnjeva). IEA sa svojim "Net Zero do
2050.: plan za globalni energetski sektor" prikazuje put do izgradnje globalnog energetskog sektora s neto nultom emisijom do 2050.
godine. Ključni pokretači ovog scenarija su elektrifikacija te ponuda i potražnja električne energije. Scenarij NZE (WEO 2021)
predviđa smanjenje potražnje za fosilnim gorivima. Potražnja za naftom smanjivat će se vrlo postupno, a prirodni plin ostaje
uglavnom stabilan do 2030. godine.
Plan podrazumijeva zamjenu procesa s visokim udjelom ugljika obnovljivim tehnologijama gdje god je to izvedivo. Primjeri
uključuju iskorištavanje otpadne topline, geotermalne tehnologije za grijanje te solarne i vjetroelektrane za proizvodnju električne
energije.
Ciljna vrijednost dekarbonizacije cementa
Ciljna vrijednost nulte neto stope EBC Grupe definirana je za klijente u proizvodnji cementa. Proveden je temeljit postupak
pregleda kako bi se identificirali klijenti čije djelatnosti pripadaju definiciji ovog sektora te s kojima EBC Grupa ima uspostavljen
poslovni odnos. Ovaj portfelj uključuje scope 1 i 2 emisija.
Metodološki pristup temelji se na okviru SBTi (Science Based Targets Initiative). Primijenili smo SDA (Sektorski pristup
dekarbonizaciji) za 2030. i Alat za nultu neto stopu emisija za 2050. To nam omogućuje praćenje i upravljanje intenzitetom fizičkih
emisija proizvodnje cementa unutar portfelja EBC Grupe. Koristi se ključna metrika koja mjeri količinu emisija ekvivalenta CO2 po
toni cementa (tCO2e/tona cementa). Ova metrika igra ključnu ulogu u procjeni jesu li naši klijenti spremni za potrebnu tranziciju
u skladu s našom ciljnom vrijednosti za 2030. godinu.
Kako bismo se uskladili s globalnim naporima za ograničavanje porasta temperature, usvojili smo scenarij Net Zero 2050 (IEA
2021) kao naše vodeće mjerilo. Postoji neizvjesnost u razvoju tehnologije koja je potrebna za potporu prijelazu na neto nulu za ovaj
sektor nakon 2030.
Cilj je smanjenje intenziteta fizičkih emisija našeg portfelja za 21% do 2030., smanjujući ga s osnovne vrijednosti iz 2023. od 0,583
tCO2e / tonu cementa na 0,463 t CO2e / tonu cementa. Pomno pratimo svoj napredak, a privremeni rezultati pokazuju 0,558
tCO2e / tonu cementa na kraju 2025.
Intenzitet fizičkih emisija u tonama CO2e po toni cementa zabilježio je smanjenje od 5% do prosinca 2025. u usporedbi s istim
razdobljem prošle godine.
128
EBC kategorizira imovinu portfelja na temelju trenutnih i planiranih intenziteta emisija povezanih s cementom klijenata i, ako
nisu objavljeni, povezanih nacionalnih cementnih udruženja kojima klijent pripada. Ova klasifikacija pomaže EBC Grupi
procijeniti spremnost naših klijenata za tranziciju i oblikuje strategije angažmana s njima.
Ciljna vrijednost dekarbonizacije nekretnina i hipoteke
Dekarbonizacijski ciljevi EBC Grupe za nekretnine definirani su za klijente obuhvaćene PCAF modulom za nekretnine te se
odnose na emisije iz scope-a  1 i 2.
Tijekom 2025. godine Erste Grupa, a time i EBC Grupa, provela je značajna metodološka unaprjeđenja PCAF modula za
nekretnine, uključujući proširenje scope-a i uvođenje EPC proxy modela temeljenog na strojnom učenju i razmatranje oznake
financirane nekretnine. U kombinaciji s ažuriranim Nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica EU‑a, ta
poboljšanja potaknula su odluku o ponovnom postavljanju (rebaselining) dekarbonizacijskih ciljeva za nekretnine u 2025. godini.
Metodološki pristup ponovnog postavljanja dekarbonizacijskih ciljeva kombinirao je interni model s analizom znanstveno
utemeljenog procesa smanjenja emisija. Interni model simulira kretanje intenziteta emisija portfelja na temelju podataka o
pojedinačnoj imovini, karakteristikama energetske učinkovitosti i tržišnim pretpostavkama. Paralelno se primjenjuje znanstveno
utemeljeni put dekarbonizacije koristeći SBTi SDA metodologiju usklađenu sa scenarijem ograničenja zatopljenja na 1,5 °C (na
temelju CRREM putanja). Oba pristupa omogućuju EBC Grupi praćenje i upravljanje intenzitetom emisija portfelja po fizičkoj
mjeri pomoću metrike koja mjeri količinu emisija CO2e po četvornom metru (kgCO2e/m²). Radi usporedbe rezultata internog
modela i procjene temperaturnog usklađenja, provedena je vanjska analiza koristeći X‑Degree Compatibility (XDC) model koji je
razvila tvrtka Right° based on science GmbH.
Stambene nekretnine
Vanjska usporedba provedena pomoću XDC modela pokazuje da trenutačna putanja portfelja stambenih kredita Erste Grupe
do 2050. godine (8,67 kgCO2e/m2) odgovara procijenjenom temperaturnom usklađenju od 3,4 °C. Ažurirani dekarbonizacijski cilj
portfelja stambenih kredita predviđa smanjenje intenziteta fizičkih emisija portfelja za 25,34 % do 2030. godine, s osnovice iz 2024.
od 38,12 kgCO2e/m2 na 28,46 kgCO2e/m2. Portfelj se pretežito sastoji od poslovnog volumena prema građanstvu. EBC Grupa
pomno prati napredak, a privremeni rezultati za 2025. upućuju na smanjenje intenziteta emisija na 33,94 kgCO2e/m2.
Intenzitet financiranih emisija na kraju 2025. iznosio je 29 tCO2e/EUR mn. Grupa, a time i EBC Grupa, revidirala je
dekarbonizacijske ciljeve za ovaj sektor, te kako je prethodno navedeno poboljšala PCAF modul za nekretnine, stoga nema smisla
usporedba godine na godinu.
Dekarbonizacija segmenta stambenih kredita i dalje uvelike ovisi o mjerama vlada, regulatornim poticajima i brzini
dekarbonizacije nacionalnih energetskih sustava – područjima u kojima je napredak u srednjoj i istočnoj Europi još ograničen.
Postizanje putanje usklađene sa scenarijem 1,5 °C zahtijevalo bi opsežnu obnovu zgrada, znatna ulaganja u energetsku učinkovitost
i ubrzani prijelaz na niskougljične tehnologije grijanja. Takav razvoj uvelike ovisi o vanjskim čimbenicima kao što su dostupnost
javnih potpora, stabilni dugoročni regulatorni okviri, pojednostavljeni postupci izdavanja dozvola i ubrzana dekarbonizacija
nacionalnih elektroenergetskih mreža. Trenutačno je napredak u tim područjima neujednačen među osnovnim tržištima Grupe, a
kućanstva se i dalje suočavaju sa značajnim financijskim opterećenjem. Stoga za ovaj portfelj vanjsko okruženje ograničava
potpunu izvedivost dekarbonizacije usklađene s Pariškim sporazumom.
Poslovne nekretnine
Vanjsko uspoređivanje pomoću XDC modela pokazuje da trenutačna putanja portfelja komercijalnih nekretnina Erste Grupe
do 2050. godine (3,39 kgCO2e/m2) odgovara temperaturnom usklađenju od 1,5 °C, čime se potvrđuje ambiciozni cilj koji je EBC
Grupa prethodno postavila (objavljeno u CSRD izvješću za 2024.). Ažurirani dekarbonizacijski cilj portfelja poslovnih nekretnina
predviđa smanjenje intenziteta fizičkih emisija portfelja za 40,80 % do 2030. godine s osnovice iz 2024. od 27,99 kgCO2e/m2
na 16,57 kgCO2e/m2. Portfelj se pretežito sastoji od poslovnog volumena u korporativnom segmentu, ponajprije u podsegmentima
poslovnih nekretnina i malog i srednjeg poduzetništva (SME). EBC Grupa pažljivo prati napredak, a privremeni rezultati za 2025.
godinu pokazuju smanjenje intenziteta emisija na 22,24 kgCO2e/m2.
Intenzitet financiranih emisija na kraju 2025. iznosio je 15 tCO2e/EUR mn. EBC Grupa ponovno je postavila dekarbonizacijske
ciljeve za ovaj sektor, a kako je prethodno navedeno poboljšala PCAF modul za nekretnine, stoga nema smisla usporedba godine na
godinu.
129
CILJNA VRIJEDNOST VLASTITIH AKTIVNOSTI S NULTOM NETO STOPOM EMISIJA
EBC Grupa prepoznala je važnost smanjenja svog operativnog ugljičnog otiska kako bi dekarbonizirala svoje poslovanje. Od 2013.
godine EBC Grupa dosljedno ostvaruje smanjenja u svom operativnom opsegu 1 i 2 emisija već ostvarujući 85,07% električne
energije iz održivih izvora - preostali dio od 14,93% odnosi se na bankomate. Uzimajući u obzir da 96,39% vlastitih lokacija ima
održivu električnu energiju, EBC grupa postavila je ciljne vrijednosti nultog smanjenja u odnosu na ciljne vrjednosti postavljene
normama ISO 14001 i ISO 50001. Ciljna vrijedost je postavljena za razdoblje 2022. - 2027. i razmata smanjenje od 3% u odnosu na
baznu godinu (2021.)
Cilj aktivnosti Net Zero bavi se ublažavanjem klimatskih promjena i energijom s ciljem smanjenja negativnih učinaka kroz
kombinaciju izvora energije i vlastite emisije stakleničkih plinova. Trenutačno ne postoji formalna politika koja obuhvaća
operativni cilj smanjenja emisija, već interni akcijski plan. Mjere dekarbonizacije potrebne za postizanje operativnog cilja
identificirane su kao prijelaz na obnovljivu energiju, poboljšanje energetske učinkovitosti, dekarbonizacija mobilnosti zaposlenika i
angažman zaposlenika te osposobljavanja o podizanju svijesti kao što je objašnjeno u poglavlju E1-3.
Na razini Erste grupe vodi se kontinuirani dijalog s relevantnim dionicima kao što su nadzorna i regulatorna tijela, ulagači,
analitičari i agencije za kreditni rejting te akademske i okolišne institucije i nevladine organizacije. Doprinosi tih dionika primljeni
su kroz bilateralne razgovore, konferencije i nadzorne dijaloge o klimatskim promjenama te su posljedično korišteni u procesu
postavljanja ciljnih vrijednosti Erste Grupe. Za više pojedinosti o razmatranju interesa i stajališta dionika pogledajte poglavlje
SBM-2.
Tablica 9: Ciljne vrijednosti opsega 1 i 2 GHG emisija

Ciljne vrijednosti | Pokazatelj | Bazna godina | Stvaran | Kratkoročni | Srednjoročni
Godina | Vrijednost | Godina | Vrijednost | Godina | Cilj | Godina | Cilj
Električni vozni park | % e-automobila u ukupnom voznom parku | - | - | 2025 | 14 % | 2027 | 19 % | 2030 | 100 %

Prema trenutačnim podacima, 31 električno vozilo u floti EBC grupe smanjuje emisije za oko 115 t CO₂ godišnje, dok svako novo
električno vozilo u prosjeku dodatno smanjuje emisije za oko 3,5 t CO₂ godišnje.
CILJNE VRIJEDNOSTI ODRŽIVOG FINANCIRANJA
U skladu sa Smjernicama za održivo financiranje (SFM) Erste Grupe, opisanim u E1-2, Erste Grupa ih koristi kao okvir prema
kojem klasificira svoje održivo financiranje za koje je Erste grupa definirala ciljnu vrijednost u korporativnom i maloprodajnom
području. EBC Grupa slijedi ovu metodologiju na lokalnoj razini.
Metodologija
SFG navodi sljedeće kategorije na temelju kojih se financiranje može kvalificirati kao "održivo financiranje":
• ili je u potpunosti u skladu s odgovarajućim kriterijima taksonomije EU-a za financiranje posebne namjene ili
financiranje opće namjene na temelju najnovijeg objavljenog ključnog pokazatelja uspješnosti usklađenosti s
taksonomijom druge strane, ako svrha financiranja nije poznata (za više informacija vidjeti poglavlje "Objava o
taksonomiji EU-a") ili
• Obuhvat gospodarske djelatnosti navedene u taksonomiji EU-a, ali upotrebom širih, pojednostavnjenih skupova
unutarnjih kriterija za evaluaciju
• Podrška projektima nadnacionalnih institucija u ključnim sektorima,
• Ispunjavanje projektnih kategorija dobrovoljnih okvira
• Potpora namjenskim nacionalnim programima
Dok se kategorija 1 odnosi na financiranje usklađeno s taksonomijom, kategorije od 3 do 5 su od podređene važnosti. EBC Grupa
stoga je usredotočena na kategoriju 2 za koju njezino održivo financiranje mora biti u skladu samo s kriterijima tehničke provjere
za znatan doprinos jednom od okolišnih ciljeva definiranih taksonomijom EU-a uz dodatno pojednostavnjenje za građevinarstvo i
nekretnine u okviru okolišnog cilja ublažavanja klimatskih promjena.
Povezano s ublažavanjem klimatskih promjena gospodarska djelatnost "Izgradnja novih zgrada"
Značajno smanjenje emisija ugljika (kategorija 2) za aktivnost „Izgradnja novih zgrada” dokazuje se primarnom potrošnjom
energije koja je 10 % niža od nacionalnog NZEB standarda. To je potvrđeno energetskim certifikatom.
130
Ublažavanje klimatskih promjena gospodarska aktivnost "Stjecanje i vlasništvo nad zgradama"
Opću metodologiju za opunomoćenike za nekretnine pružili su stručnjaci za upravljanje. U tim se procjenama upotrebljavaju
referentne vrijednosti za potražnju za energijom prema energetskom kodeksu zgrade, godini izgradnje na temelju tadašnjih
tehničkih standarda i rezultiraju procijenjenom potražnjom za primarnom energijom određene vrste zgrade na određenom
području ovisno o raspoloživom datumu izgradnje zgrade (npr. građevinska dozvola, godina dovršetka gradnje, godina gradnje iz
energetskog certifikata). U tu svrhu gornjih 15 % postojećeg nacionalnog fonda zgrada određuje se prema godini izgradnje, odnosno
većoj obnovi, primjenom pretpostavki i ekstrapolacije, kao što je linearna podjela između dostupnih podatkovnih točaka,
upotrebom broja građevinskih dozvola po namjeni zgrade i starosti u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.
Odstupajući od taksonomije EU-a, procjena učinkovitog rada praćenjem i procjenom energetskih svojstava za velike nestambene
zgrade nije obvezna.
Održivo financiranje ima dokaziv utjecaj na dekarbonizaciju u sektorima nekretnina i obnovljivih izvora energije:
• U nekretninama, financiranje energetski učinkovitih nekretnina značajno smanjuje intenzitet emisija u usporedbi s
tradicionalnim financiranjem, jačajući usklađenost između održivog financiranja i klimatskih ciljeva.
• U energetskom sektoru, financiranje obnovljivih izvora energije inherentno podržava ublažavanje klimatskih promjena
zamjenom proizvodnje energije na bazi fosilnih goriva i ostvarivanjem mjerljivih ekoloških koristi. Ovi projekti sustavno
se prioriziraju i prate unutar portfelja EBC Grupe, što odražava predanost EBC Grupe energetskoj transformaciji i širenju
rješenja za čistu energiju. U slučaju projektnog financiranja, EBC Grupa pretpostavlja da projekti obnovljivih izvora
energije (vjetar, solarna energija, geotermalna energija i hidroenergija) imaju faktor emisije za opseg 1 i 2 jednak nuli (vidi
poglavlje E1-6.
Da bi se kvalificiralo kao održivo financiranje, potrebna je samo usklađenost s pojednostavnjenim kriterijima znatnog doprinosa.
Procjena kriterija "nenanošenja bitne štete" i minimalnih zaštitnih mjera nije obvezan uvjet da bi se smatrala održivim
financiranjem, ali se uzima u obzir ako se može primijeniti postojeći postupak dužne pažnje.
Financiranje projekata analizirano i dokumentirano metodologijom klasifikacije specifičnom za EBC uključeno je u podatke o
održivom financiranju, vidjeti tablicu "Održivo financiranje – stvarne vrijednosti i ciljne vrijednosti". Brojka održivog financiranja
uključuje i sva financiranja usklađena s taksonomijom.
Ciljna vrijednost održivog korporativnog financiranja od 15 % do 2026.
Ciljna vrijednost održivog korporativnog financiranja od 15% odnosi se na identificirane učinke i prilike EBC Grupe povezane s
ublažavanjem klimatskih promjena i uvođenjem energije. To uključuje financiranje i ulaganje u projekte obnovljive energije, kao i
financijske mogućnosti koje proizlaze iz podrške kupcima u njihovim naporima za dekarbonizaciju i prijelaz na održivo stanje. SFG
navodi koje financiranje doprinosi postizanju ciljnih vrijednosti (vidi poglavlje E1-2 za više detalja).
EBC Grupa ima za cilj postići omjer od 15% održivog financiranja prema korporativnim klijentima do kraja 2026. godine. Cilj je
definiran na relativni način u odnosu na bilančni bruto iznos knjigovodstvenog financiranja prema trgovačkim društvima. Cilj je
primjenjiv na sve korporativne linije poslovanja matičnih banaka na ključnim tržištima unutar Erste Grupe, uključujući EBC
Grupu.
Što se tiče napretka ciljne vrijednosti, EBC Grupa je na dobrom putu prema postizanju ciljne vrijednosti od 15% u 2026. godini. U
2025. godini udio održivog financiranja vezanog uz portfelj poduzeća porastao je sa 13,4% (2024.) na 13,5%, što predstavlja pozitivan
trend prema ostvarenju ciljeva. Prati se na tromjesečnoj osnovi i raspravlja se na odgovarajućim sastancima Odbora.
Ciljna vrijednost održivih hipotekarnih kredita od 15 % do 2027.
Ciljna vrijednost od 15% za održive hipoteke bavi se prepoznatim učincima i mogućnostima EBC Grupe u vezi s ublažavanjem
klimatskih promjena i energetskog razvoja. To uključuje financiranje i ulaganje u projekte nekretnina, obnove i energetske
učinkovitosti kojima se podupire prijelaz na održivo stanje. U Smjernicama za održivo financiranje navodi se koja sredstva
doprinose postizanju ciljne vrijednosti (vidjeti "Metodologiju" u ovom poglavlju i E1-2 za više pojedinosti).
Erste grupa ima za cilj postići omjer od 15% održivih hipotekarnih kredita prema retail klijentima u 2027. godini. Cilj je definiran u
relativnom smislu u odnosu na bilančni bruto iznos hipoteke prema retail klijentima.
U 2025. udio održivog financiranja povezanog s održivim hipotekarnim kreditima kretao se s 11,8% u 2024. na 15 %. Stvarne
vrijednosti se prate i pregledavaju u redovitim intervalima. Praćenje se provodi na tromjesečnoj osnovi i raspravlja se na sastancima
Upravnog odbora.
131
Sažetak ciljeva održivog financiranja
U 2025. nije došlo do promjena u ciljnim vrijednostima, odgovarajućim parametrima ili temeljnim metodologijama. Održivo
korporativno financiranje poraslo je sa 7,2% u 2023. na 13,4% u 2024. i konačno na 13,5% u 2025. i uglavnom je potaknuto
financiranjem nekretnina i projektima obnovljive energije, uz dodatno poboljšanje mogućnosti financiranja EBC Grupe u drugim
održivim područjima.
Održivi omjer hipotekarnih kredita za stanovništvo povećao se s 11,8% u 2024.. na 15,0% u 2025.. Time EBC Grupa ispunjava svoju
ciljnu vrijednost održivih hipotekarnih kredita za građanstvo prije roka. Praćenje se provodi na kvartalnoj razini od strane Uprave.
Tablica 10: Održivo financiranje i ulaganja – stvarne vrijednosti i ciljne vrijednosti

| Pokazatelj |  | Ciljne vrijednosti
Stvaran | Kratkoročni
Godina | Vrijednost | Godina | Vrijednost
Održivo korporativno financiranje* | % portfelja korporativnog financiranja | 2025 | 13.5% (+ 0,1% YOY 2024) | 2026 | 0,15
Održive hipoteke za stanovništvo1 | % hipotekarnog portfelja stanovništva | 2025 | 15,0% | 2027 | 0,15

Novo korporativno održivo financiranje podržano je snažnim doprinosom financiranja komercijalnih nekretnina i projekata
obnovljivih izvora energije. Ovaj rast dodatno je ojačao naš KPI održivog korporativnog financiranja. Osim toga, povećala se
postojeća zaliha financiranja hipotekarnih kredita za građane, što je pridonijelo postizanju naših ključnih pokazatelja uspješnosti
održivih hipotekarnih kredita za građanstvo. Mjerenje tih parametara nije potvrdilo vanjsko tijelo, osim pružatelja osiguranja.
Ciljne vrijednosti su postavljene na temelju smjernica prikupljenih tijekom bilateralnih rasprava, konferencija, dijaloga nadzornih i
regulatornih tijela, ulagača, analitičara i agencija za kreditni rejting te nevladinih organizacija, akademskih i okolišnih institucija.
Preporuke stručnjaka naknadno su integrirane u postupak određivanja ciljnih vrijednosti. Za više pojedinosti o razmatranju
interesa i stajališta dionika pogledajte poglavlje SBM-2.
Praćenje se provodi tromjesečno i raspravlja se na odgovarajućim sastancima Upravnog odbora.
Tablica 11: Održivo financiranje posebne namjene

U milijunima eura | 2024 | 2025
Novo korporativno održivo financiranje, ukupno novi poslovi | 192 | 374

E1-5 – POTROŠNJA ENERGIJE I KOMBINACIJA IZVORA
Erste Grupa koristi softverski program UL360 tvrtke UL Solutions za prikupljanje podataka o potrošnji energije, proces se
primjenjuje centralno na razini Erste Grupe gdje se izračuni rade i za EBC Grupu. Potrošnja energije na približno 150 poslovnih
lokacija pojedinačno se bilježi i procjenjuje. Godišnje vrijednosti potrošnje električne energije i grijanja u MWh prikupljaju se na
razini pojedinačne adrese, raščlanjene prema izvoru električne energije i vrsti grijanja kako bi se ukupna potrošnja energije mogla
podijeliti na fosilne, nuklearne i obnovljive izvore. Kao dokazni dokumenti, računi dobavljača bilježe se u sustavu. Podjela između
energije iz fosilnih, nuklearnih i obnovljivih izvora vrši se izravno u sustavu UL360 slijedeći ovu logiku:
• Potrošnja iz 100% obnovljivih izvora (npr. kupljena zelena električna energija kako je definirana u ugovoru s dobavljačem
energije) automatski se dodjeljuje "obnovljivim izvorima energije".
• Potrošnja iz 100% fosilnih izvora (npr. ulje za grijanje ili dizel za generatore za hitne slučajeve) automatski se dodjeljuje
''fosilnim''.
• Za mješovite izvore kao što su nacionalna opskrba električnom energijom ili centralizirano grijanje djelomično iz biomase
i fosilnih izvora, pružatelji podataka imaju mogućnost unijeti po sektoru kako je navedeno na njihovim računima za
energiju ili kako su ih njihovi dobavljači unijeli u sustav.
• Ako pružatelji podataka nemaju pristup tim informacijama, primjenjuje se nacionalna prosječna podjela.
Nesigurnost mjerenja može proizaći iz činjenice da prikupljanje potrošnje energije nije izravno povezano s brojilima instaliranim u
uredu ili poslovnicama, već se temelji na ručnom unosu potrošnje energije prema fakturi dobavljača energije. Za neke lokacije
podaci se moraju ekstrapolirati ako su računi primljeni nakon roka za izvješćivanje ili kako bi se uzela u obzir različita granična
razdoblja. Za lokacije na kojima nisu bile dostupne vrijednosti potrošnje, potkrijepljene računom dobavljača, automatski se
primjenjuje prosječna potrošnja koja se izračunava za pojedinačnu lokaciju na temelju neto površine poda uzimajući u obzir
nacionalnu prosječnu podjelu izvora energije prema fosilnim i nuklearnim izvorima energije te obnovljivim izvorima energije.
Nadalje, podaci o potrošnji energije iz nekretnina koje su u vlasništvu i iznajmljuju leasing društva EBC Grupe nisu uključeni zbog
ograničenja u dostupnosti podataka. Podatke o potrošnji i kombinaciji energije nije potvrdilo vanjsko tijelo osim pružatelja jamstva.
132
U usporedbi s prethodnom godinom, ukupna potrošnja energije ostala je stabilna uz tek blagi pad u 2025., slično kao i udio energije
iz obnovljivih izvora koji je u 2024. bio 57,62%; a u 2025. iznosi 56,91%.
Tablica 12: Potrošnja energije i kombinacija izvora

| 2024 | 2025
Potrošnja goriva iz ugljena i proizvoda od ugljena | – | –
Potrošnja goriva iz sirove nafte i naftnih derivata | – | 2.443
Potrošnja goriva iz prirodnog plina | – | 1.767
Potrošnja goriva iz drugih fosilnih izvora | – | –
Potrošnja kupljene ili nabavljene električne energije, topline, pare | – | 3.568
Ukupna potrošnja fosilne energije (MWh) | 7.986 | 7.777
Udio fosilnih izvora u ukupnoj potrošnji energije (%) | 42,13 % | 43,02 %
Potrošnja iz nuklearnih izvora (MWh) | 47 | 14
Udio potrošnje iz nuklearnih izvora u ukupnoj potrošnji energije (%) | 0,25 % | 0,08 %
Ukupna potrošnja energije iz obnovljivih izvora razvrstana po: | 10.922 | 10.288
potrošnja goriva iz obnovljivih izvora1 | – | –
potrošnja kupljene ili nabavljene električne energije, topline, pare i hlađenja iz obnovljivih izvora | 10.721 | 10.111
potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora koja nije gorivo. | 201 | 177
Udio obnovljivih izvora u ukupnoj potrošnji energije | 57,62 % | 56,91 %
Ukupna potrošnja energije | 18.955 | 18.079

incl. 1 uključujući biomasu (koja obuhvaća i industrijski i komunalni otpad biološkog podrijetla), biogoriva, bioplin, vodik iz obnove. Izvori
E1-6 – BRUTO OPSEG 1, 2, 3 I UKUPNE EMISIJE STAKLENIČKIH PLINOVA
UKUPNE EMISIJE STAKLENIČKIH PLINOVA
Tablica 13: Ukupne emisije stakleničkih plinova

| Retrospektiva
Bazna godina (2022.) | Prethodna godina (2024.) | Izvještajna godina (2025.) | % Promjena u odnosu na prethodnu godinu
Opseg 1 Emisije stakleničkih plinova1 |  |  |  |
Bruto emisije stakleničkih plinova opsega 1 (t ekvivalenta CO2) | 1.173 | 1.362 | 1.273 | (6,53) %
Postotak emisija stakleničkih plinova iz reguliranih sustava trgovanja emisijama opsega 1 (%)2 | – | – | – | – %
Emisije stakleničkih plinova iz opsega 2 |  |  |  |
Bruto emisije stakleničkih plinova iz opsega 2 (tCO2e) na temelju lokacije | 2.866 | 2.926 | 2.802 | (4,24) %
Bruto tržišno utemeljene emisije stakleničkih plinova iz opsega 2 (t ekvivalenta CO2) | 1.163 | 1.045 | 1.008 | (3,54) %
Znatne emisije stakleničkih plinova iz područja primjene 3 |  |  |  |
Ukupne bruto neizravne emisije stakleničkih plinova (područje primjene 3.) (t ekvivalenta CO2) | 1.797.473 | 2.081.863 | 2.010.927 | (3,41) %
Nabavljena roba i usluge | 187 | 219 | 154 | (29,68) %
Kapitalna dobra | 29 | 35 | 60 | 71,43 %
Aktivnosti povezane s gorivom i energijom | 579 | 493 | 440 | (10,75) %
Prijevoz i distribucija na višoj razini | 1.316 | 1.238 | 1.363 | 10,10 %
Otpad nastao u poslovanju | 99 | 102 | 128 | 25,49 %
Poslovna putovanja | 144 | 395 | 206 | (47,85) %
Putovanje zaposlenika na posao | 1.782 | 2.105 | 2.042 | (2,99) %
Imovina unajmljena na kraju proizvodnog lanca | 329.233 | 459.175 | 314.534 | (31,50) %
Ulaganja | 1.464.104 | 1.618.102 | 1.692.000 | 4,57 %
Ukupne emisije stakleničkih plinova |  |  |  |
Ukupne emisije stakleničkih plinova (na temelju lokacije) (tCO2e) | 1.801.512 | 2.086.151 | 2.015.002 | (3,41) %
Ukupne emisije stakleničkih plinova (tržišno) (tCO2e) | 1.799.809 | 2.084.270 | 2.013.208 | (3,41) %

1.Napomena:Ne emitiraju se biogene emisije
2 EBC Grupa nije dio reguliranih sustava trgovanja emisijama. Stoga iz takvih programa ne proizlaze emisije stakleničkih plinova iz opsega 1.
3 ESRS E1 odnosi se naprotokol stakleničkih plinova Corporate Value Chain (opseg 3) Accounting and Reporting Standard, 2011., u kojem se definira 15 kategorija opsega 3, od kojih bi trebalo objaviti samo značajne.
133
U pogledu metodologija i pretpostavki korištenih za izračun izmjerenih emisija stakleničkih plinova vidjeti sljedeće odlomke koji se
odnose na operativne i financirane emisije.
INTENZITET STAKLENIČKIH PLINOVA PO NETO PRIHODU
Tablica 14: Intenzitet stakleničkih plinova po neto prihodu

| 2024 | 2025 | Promjena u odnosu na 2024.
Ukupne emisije stakleničkih plinova (na temelju lokacije) po neto prihodu (t ekvivalenta CO2/ novčana jedinica) | 8.675 | 6.835 | (21) %
Ukupne emisije stakleničkih plinova (tržišno) po neto prihodu (t ekvivalenta CO2/novčana jedinica) | 8.667 | 6.829 | (21) %

USKLAĐIVANJE NETO PRIHODA
Ukupni n eto prihod iznosi 851 mil. eura (2024.: 839 mil. eura) i utvrđen je u skladu s definicijom neto prihoda iz Direktive Vijeća
85/635/EEZ. Izračunava se iz rezultata iz kontinuiranog poslovanja prije oporezivanja, prije troškova osoblja, ostalih
administrativnih troškova, troškova amortizacije i umanjenja vrijednosti, rezultata po osnovi umanjenja vrijednosti financijskih
instrumenata, troškova kamata, ostalih sličnih troškova te neto troškova naknada i provizija. Neto prihod koji se koristi za izračun
intenziteta emisija stakleničkih plinova iznosi 295 mil. eura (2024.: 240 mil. eura). Razlika ponajprije proizlazi iz stavaka
prikazanih u tablici „Udio portfelja obuhvaćenog izračunima”.
Tablica 15: Usklađivanje neto prihoda

u milijunima EUR | Neto prihod | Imovina (knjigovodstve na vrijednost)
Iznosi koji se upotrebljavaju za izračun intenziteta emisija stakleničkih plinova po neto prihodu | 295 | –
Ukupan iznos prema financijskim izvještajima | 851 | 17.626

Informacije o prihodima se mogu naći u Izvještaju o računu dobiti i gubitka u Financijskom izvještaju za godinu koja završava 31.
prosinca 2025.
Emisije stakleničkih plinova uzrokovane poslovanjem EBC Grupe izračunavaju se u skladu sa standardom korporativnog
računovodstva i izvještavanja prema GHG Protokolu. Izračuni obuhvaćaju emisije iz opsega 1, opsega 2 i opsega 3, a svaki je
izmjeren u odnosno na emisije CO2e. Organizacijski opseg izračuna odnosi se na sve subjekte u području primjene konsolidacije
prema MSFI-ju s najmanje jednim EPRV-om. Za izračun emisija iz djelatnosti korišteni su emisijski faktori s GWP100 uključujući
relevantne emisije stakleničkih plinova (CO 2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6, NF3).
U slučaju različitih emisijskih kategorija, Erste Grupa je implementirala sljedeće pristupe koji se primjenjuju na razini EBC Grupe:
Područje primjene Opsega 1 i 2
Izračun emisija središnja je djelatnost koju provodi Erste grupa. U narednom tekstu objašnjena je metodologija Erste Grupe,
primijenjena na razini EBC Grupe.
Erste Grupa prikuplja podatake o okolišu opsega 1 i opsega 2 kako je navedeno u poglavlju E1-5. Za bolje razumijevanje
metodologija Erste grupe i značajnih pretpostavki koje stoje iza pokazatelji pogledajte poglavlje E1-5. Emisije iz opsega 2
izračunane su metodom koja se temelji na lokaciji i metodom koja se temelji na tržištu. U slučaju metode temeljene na lokaciji, za
izračun emisija korišteni su faktori mreže. U slučaju pristupa tržišne evaluacije, Erste grupa razmatrala je svoj stvarni energetski
sastav na temelju vlastite strategije nabave. Za pretvorbu u ekvivalente (CO2e), koriste se emisijski faktori iz DBEIS 2025
(Ministarstvo za poduzetništvo, energetiku i industrijsku strategiju) i IEA 2024 (Međunarodna agencija za energiju).
U 2025. godini ugovornim instrumentima pokriveno je 27% ukupne potrošnje energije Erste Grupe. Kupljeni instrumenti uključuju
energetske certifikate (EECS-GO) za zelenu električnu energiju, koja pokriva 50% ukupne potrošnje električne energije, i biomasu,
koja pokriva 51% ukupne potrošnje daljinskog grijanja iz biomase.
Područje primjene Opsega 3
Opseg 3 kategorija 1 - Kupljena roba i usluge
Za kategoriju 1. opsega 3. korištena je metoda temeljena na potrošnji. Emisije za robu i usluge procijenjene su prikupljanjem
podataka o ekonomskoj vrijednosti roba (potrošnja u eurima) i usluga koje je kupio EGB i množenjem s emisijskim faktorima koji
proizlaze iz analize input-output proširene na okoliš (EEIOA; Exiobase 2024). Svaka kupnja, na temelju zemlje kupca, mapirana je
s odgovarajućom emisijskom kategorijom iz Exiobasea i pomnožena u skladu s tim.
134
Opseg 3 kategorija 2 - Kapitalna dobra
Za kategoriju 2. opsega 3. korištena je metoda temeljena na potrošnji. Baš kao i za kategoriju 1. opsega 3, emisije za kapitalna dobra
procijenjene su prikupljanjem podataka o ekonomskoj vrijednosti (potrošnja u eurima) kapitalnih dobara koja su kupila i
množenjem s emisijskim faktorima koji potječu iz EEIOA (Exiobase 2024). Svaka kupnja, na temelju zemlje kupca, mapirana je s
odgovarajućom emisijskom kategorijom iz Exiobasea i pomnožena u skladu s tim.
Opseg 3 kategorija 3 – Djelatnosti povezane s gorivom i energijom (nisu uključene u područje primjene 1 ili 2)
Za kategoriju 3. opsega korištena je metoda prosječnih podataka. Emisije su procijenjene primjenom sekundarnih emisijskih
faktora (DBEIS, 2024.) za emisije na početku proizvodnog lanca po jedinici potrošnje (T&D i WTT). Podaci za kupljenu energiju i
gorivo su stvarni podaci dobavljača, koji također služe kao osnova za izračune opsega 1 i 2. Ti se podaci izvlače iz interne ESG baze
podataka UL360, koju popunjava lokalno upravljanje objektima.
Opseg 3 kategorija 4 - Uzvodni prijevoz i distribucija
Za opseg 3 kategorije 4 korištena je metoda temeljena na potrošnji. Baš kao i za kategoriju 1 opsega 3 i kategoriju 2 opsega 3, emisije
za uzvodni prijevoz i distribuciju procijenjene su prikupljanjem podataka o ekonomskoj vrijednosti (potrošnja u eurima) usluga
prijevoza i distribucije koje je kupio EGB i množenjem s emisijskim faktorima koji potječu iz okolišni proširene input-output-
analize (Exiobase, 2024.). Svaka kupnja, na temelju zemlje kupca, mapirana je s odgovarajućom emisijskom kategorijom iz
Exiobasea i pomnožena u skladu s tim.
Opseg 3, kategorija 5 – Otpad nastao u djelatnostima
Za kategoriju 5. opsega 3. primijenjena je metoda specifična za vrstu otpada ako su bili dostupni primarni podaci za različite vrste
otpada u zemljama. Za sve dostupne primarne podatke, opisi otpada iz zemalja EGB-a mapirani su na djelatnosti i vrste otpada.
Vrste otpada zatim su usklađene s mogućnostima obrade otpada na temelju "izvješćivanja o stakleničkim plinovima od strane
Ministarstva za poslovanje, energetiku i industrijsku strategiju UK" (Defra 2024.). Nakon toga emisije za vrste otpada pomnožile su
se s emisijskim faktorima na temelju mogućnosti obrade otpada koje pruža Defra. Podjela obrade otpada utvrđena je na temelju
istraživanja i podataka o obradi komunalnog otpada OECD-a i Europske agencije za okoliš.
Ako zemlja uopće nije imala primarne podatke, pretpostavljao se konzervativan pristup sa 100 % komunalnog otpada. Za izračun
emisija korištene su podjela komunalnog otpada po zemljama, kao i emisijski faktori iz Defra baze.
Opseg 3 kategorija 6 - Poslovna putovanja
Za opseg 3 kategorije 6 primijenjena je metoda temeljena na udaljenosti. Udaljenost i način službenih putovanja prikupljaju se u
sustavu UL360 i djelomično ekstrapoliraju kada nisu bili dostupni primarni podaci. Za ekstrapolaciju zemlje korištena je prosječna
prijeđena udaljenost po načinu prijevoza na temelju stvarnih podataka unesenih u sustav. Primijenjeni su odgovarajući emisijski
faktori (Umweltbundesamt (UBA), 2023.) za svaki korišteni način prijevoza.
Opseg 3 kategorija 7 - Putovanje zaposlenika na posao
Za kategoriju 7 opsega 3 provedeno je istraživanje među zaposlenicima Erste grupe u odabranim zemljama kako bi se procijenila
prosječna prijeđena udaljenost i način prijevoza koji zaposlenici koriste za putovanje do mjesta rada. Izračun emisija za 2025.
temelji se na rezultatima istraživanja 29 subjekata. Ukupno je anketirano oko 50 % EPRV-a s prosječnom stopom sudjelovanja po
subjektu od preko 70 %. Osim toga, utvrđen je broj radnih dana po zemlji, uzimajući u obzir dane godišnjeg odmora, prosječne dane
bolovanja i stope kućnog ureda. U tu svrhu sektor za ljude i kulturu Erste grupe osigurao je potrebne informacije za dane godišnjeg
odmora, prosječne dane bolovanja prijavljene po zemljama prošlogodišnjeg nefinancijskog izvješća, kao i stopu home officea.
Primijenjeni su odgovarajući emisijski faktori za svaki korišteni način prijevoza (UBA, 2024.) i u skladu s tim pomnožili.
Nesigurnost mjerenja može nastati posebno ako se ekstrapoliraju podaci pri izračunu emisija. To je posebno važno za kategorije
emisija u kojima je stvarna dostupnost podataka ograničena, kao što su "otpad nastao u prometu" i "putovanje zaposlenika na
posao".
Ostale kategorije emisija opsega 3 analizirane su i ocijenjene kao nerelevantne za EBC Grupu s obzirom na razinu emisija
stakleničkih plinova te stoga nisu uključene u tablicu ukupnih emisija stakleničkih plinova.
U procesu pripreme i prezentacije informacija o održivosti u 2025. godini, Erste grupa procijenila je zahtjeve vezane uz ESRS za
izvještavanje o ukupnim emisijama stakleničkih plinova, kako bi pružila informacije o emisijama stakleničkih plinova grupe koje
nastaju iz njezina uzvodnog lanca vrijednosti. Utvrđeno je da ESRS zahtijeva od Erste grupe da uzme u obzir emisije za pridružene
subjekte/zajedničke pothvate koji prethodno nisu bili uključeni. Nakon analize zaključeno je da takvih emisija nije bilo za EBC
Grupu.
Opseg 3 kategorija 13 i 15 Financirane emisije
Financirane emisije u 2025. godini iznosile su 2.077 tisuća tona CO2e i uključuju "Ulaganja i nizvodno iznajmljenu imovinu" u
tablicu "Financirane emisije". Financirani intenzitet emisije iznosio je 283 tCO2e/milijun EUR.
135
Financirane emisije iz scope-a 1 i 2 smanjile su se s 995 tisuća tona CO2e na 849 tisuća tona CO2e unatoč rastu izloženosti,
ponajprije u segmentima Energije, prirodnih resursa i roba te kućanstava.
Izračunom financiranih emisija za 2025. ukupno je obuhvaćeno 56,85 % kreditne izloženosti što je u skladu s prošlom godinom
(56,85%). Preostala nepokrivena izloženost proizlazi iz činjenice da odabrani portfelji (npr. izloženost prema središnjim bankama i
kreditnim institucijama, izvanbilančne stavke i potrošački krediti) nisu dio izračuna financiranih emisija.
Tablica 16: Udio portfelja obuhvaćen izračunima

| Kreditna izloženost 2024 | Pokriveno financiranim emisijama 2024 | Kreditna izloženost 2025 | Pokriveno financiranim emisijama 2025
u milijunima EUR | u milijunima EUR | % | u milijunima EUR | u milijunima EUR | %
Izvanbilančne izloženosti | 3.503 |  | 0,00 % | 3.755 | 0 | 0,00 %
Središnje banke | 17 |  | 0,00 % | 19 | 0 | 0,00 %
Središnje vlasti | 4.157 | 3.269 | 78,64 % | 4.236 | 3.360 | 79,32 %
Kreditne institucije | 205 |  | 0,00 % | 404 | 0 | 0,00 %
Ostala financijska društva | 37 | 20 | 53,91 % | 60 | 51 | 85,26 %
Nefinancijska društva | 4.362 | 4.353 | 99,79 % | 4.821 | 4.821 | 100,00 %
Kućanstava | 4.489 | 1.891 | 42,12 % | 5.097 | 2.220 | 43,55 %
Ukupno | 16.770 | 9.533 | 56,85 % | 18.391 | 10.451 | 56,83 %

Erste Grupa koristi metodologiju PCAF (verzija 2022.) za obračun svojih financiranih emisija (opseg 3 emisijska kategorija 15
'Investicije'). Budući da je ova norma u skladu s međunarodno priznatim Protokolom o stakleničkim plinovima (Corporate Value
Chain (opseg 3) Accounting and Reporting Standard), emisije se izračunavaju za svih sedam stakleničkih plinova koji su navedeni
u Kyoto protokolu. To su ugljični dioksid (CO 2), metan (CH4), dušikov oksid (N2O) i fluorirani plinovi (F-plinovi):
fluorougljikovodici (HFC), perfluorougljikovodici (PFC) i sumporni heksafluorid (SF 6) te dušikov trifluorid (NF3).
Za pojedinosti o metodologiji, uključujući pretpostavke, vidjeti odjeljak "Metodologija" u nastavku. Erste grupa u svoj izračun
uključuje sljedeće klase imovine definirane PCAF-om: korporativne obveznice i kotirane dionice, poslovni krediti i nekotirane
dionice, projektno financiranje, financiranje komercijalnih nekretnina i hipoteke. Osim toga, Erste grupa izračunava emisije klase
imovine definirane u PCAF-u "državni dug" i izvještava o njima u zasebnoj tablici. Leasing (kategorija 13 'Downstream Leased
Assets') uključen je u emisije opsega 3 Erste Grupe. Ta se kategorija izračunava primjenom iste metodologije kao i za kategoriju 15 i
zasebno se prikazuje kao podređena stavka. Radi jednostavnosti i u skladu s tržišnom praksom, izvješće se poziva na klasu imovine
„korporativne obveznice i kotirane dionice” definiranu prema PCAF-u kao „korporativna obveznica”, a klasu imovine „poslovni
krediti i nekotirane dionice” kao „poslovni kredit”.
Težinski prosjek intenziteta emisija (WACI) postavlja emisije klijenata u odnosu na prihode klijenata, ponderirane udjelom
pojedinog klijenta u ukupnom portfelju. WACI se može izračunati samo za PCAF klase imovine poslovni krediti, korporativne
obveznice i projektno financiranje. Za izračun financiranih emisija povezanih s pojedinačnim nekretninskim objektima ova
metrika nije značajna, budući da izračun ovisi o financiranom objektu, a ne o emisijama klijenta. Prosječni WACI portfelja iznosi
659 gCO₂e po euru prihoda (2024.: 643 gCO₂e po euru prihoda). WACI za scope 1 i 2 povećao se s 297 gCO₂e po euru prihoda
(2024.) na 309 gCO₂e po euru prihoda (2025.). U scope-u 3 WACI je porastao s 346 gCO₂e po euru prihoda (2024.) na 351 gCO₂e po
euru prihoda (2025.).
Jedna od sedam trenutačno postojećih metodologija izračuna PCAF-a – krediti za motorna vozila – još nije primijenjena. Klasa
imovine motornih vozila nije uvedena kao takva zbog malog udjela tog portfelja. Financirane emisije ovog portfelja trenutno se
izračunavaju pomoću metodologije koja se koristi za poslovne kredite.
Metodologija Poslovni krediti, korporativne obveznice i projektno financiranje
U slučaju poslovnih kredita, Erste grupa slijedi PCAF metodologiju oslanjajući se na emisije koje prijavljuju korporativni klijenti ili
emisijske faktore izvučene iz baze podataka PCAF-a, ili na vlastiti pristup kreditima velikim tvrtkama za upravljanje nekretninama.
Tijekom 2025. godine Erste Grupa, i posljedično EBC Grupa, pročistila je metodologiju PCAF razvrstavanja klasa imovine, čime je
omogućeno preklasificiranje 408,8 milijuna eura iz općenitih kalkulacija (poslovni krediti) u specifične kalkulacije (komercijalne
nekretnine). Taj pomak omogućila je usklađenost PCAF definicije komercijalnih nekretnina s internom Politikom o financiranju
stambenih nekretnina Erste Grupe. Erste Grupa, a time i EBC Grupa, ukinula je dosadašnji pristup primjene faktora intenziteta
poslovnih nekretnina na društva za nekretnine klasificirana pod NACE L68. Učina k ove reklasifikacije jest smanjenje financiranih
emisija za 41,48 milijuna tona CO₂e, pretežno pripisivo emisijama Scope-a 3. To odražava različit metodološki tretman, budući da
su emisije Scope-a 3 uključene za poslovne kredite, ali nisu uključene za izloženosti prema poslovnim nekretninama.
2 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/nrg_bal_c__custom_12489432/default/table?lang=en
3 https://app.electricitymaps.com/map/live/fifteen_minutes
4 https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/11850/
publikationen/03_2025_cc_emissionsbilanz_erneuerbarer_energien_2023.pdf
136
Erste Grupa, i posljedično EBC Grupa, odstupa od PCAF standarda za uvrštena društva u modulima poslovnih kredita i
korporativnih obveznica. Primjenjuje bilancu umjesto vrijednosti poduzeća uključujući gotovinu (EVIC) kao nazivnik za izračun
faktora za kotirana društva jer korištenje EVIC-a može dovesti do veće volatilnosti samo potaknute kretanjima na tržištu kapitala,
npr. u situaciji tržišnog stresa njegove financirane emisije bi se povećale, što ne mora biti izravno povezano s kretanjima u fizičkoj
proizvodnji tvrtke. Ovaj pristup nije u skladu s praksom usporedivih institucija zbog ograničenja pokazatelja.
U slučaju projektnog financiranja, Erste grupa, i posljedično EBC Grupa, pretpostavlja da projekti obnovljivih izvora energije
(vjetar, sunce, geotermalna i hidroenergija) imaju emisijski faktor za Scope 1 i 2 nula. Inače, u odsutnosti svrhe financiranja i
specifičnih emisijskih faktora projektno financiranje slijedi metodologiju izračuna za kategoriju imovine poslovnih kredita
upotrebom emisija koje su prijavila poduzeća ili procjena na temelju financijskih parametara i emisijskih faktora izvučenih iz baze
podataka PCAF-a.
Erste Grupa, i posljedično EBC Grupa, i dalje koristi PCAF emisijske faktore za 2015. godinu (baza podataka Exiobase) za 2025.
godinu kako bi se osigurala usporedivost s brojkama iz prethodne godine, koje su također korištene kao osnova za postavljanje
ciljnih vrijednosti.
Odluka o održavanju skupa podataka Exiobase 2015 usklađena je s uputama za korisnike PCAF-a, koje preporučuju primjenu istog
skupa podataka o ekonomskom emisijskom faktoru za dulja razdoblja (najmanje tri godine) kako bi se podržala dosljedna analiza
trendova i usporedivost tijekom vremena.
Napominje se da emisijski faktori PCAF-a koji se upotrebljavaju za izračune opsega 3. ne uključuju emisije na kraju proizvodnog
lanca.
Metodologija Komercijalne nekretnine i hipoteke
Što se tiče poslovnih nekretnina i hipoteka, izračun financiranih emisija temelji se na podacima o zgradi, koji se u prvom koraku
koriste za izračun emisija financirane imovine. Ovisno o dostupnosti podataka, Erste Grupa izračunava emisije iz zgrada sljedećim
redoslijedom (koji ne odražava ocjenu kvalitete podataka):
1. Emisije CO2e prema energetskom certifikatu
2. Potražnja za primarnom energijom prema energetskom certifikatu
3. PED klasa prema energetskom certifikatu
4. PED klasa s naprednim EPC proxy pristupom procjene
5. PED klasa na temelju godine gradnje
6. PED klasa na temelju nacionalnog prosjeka izvučenog iz PCAF baze emisijskih faktora za europske zgrade, stanje za
2025.
Erste Grupa poboljšala je metodologiju izračuna financiranih emisija za nekretnine primjenom pristupa procjene EPC proxy. Taj
pristup koristi napredne metodologije (npr. algoritme strojnog učenja) za izvođenje EPC oznaka iz poznatih podataka o kolateralu
ili drugih relevantnih informacija. U 2025. godini unaprijeđen je okvir za identifikaciju financiranih izloženosti nekretnina.
Uvođenje oznake financirane nekretnine rezultiralo je isključenjem određenih izloženosti, dok su nekretnine bez zgrada jasno
identificirane i klasificirane kao neizgrađeno zemljište. Financiranje neizgrađenog zemljišta stoga je tretirano zasebno i dodijeljene
su mu nulte financirane emisije.
Za izračun od 3 do 6 prosječni primarni izvor energije temelji se na razredu primarnog izvora energije zabilježenom u bazi
podataka PCAF-a o zgradama u Europi od 2025. Nakon što se utvrdi primarni izvor energije, ona se mora pretvoriti u emisije kao
input za izračun od 2 do 6. Ako primarni izvor energije nije specificirana u lokalnom zakonodavstvu ili nije povijesno zabilježen,
koristi se finalni izvor energije kao alternativa. Godina odabrana kao nacionalni prosjek u bazi emisijskih faktora PCAF‑a za
europske zgrade bila je 2020., u skladu s konzervativnom metodologijom. Ovaj se pristup koristi kada nisu dostupni kvalitetniji
podaci, što je najčešće slučaj kod starijih nekretnina.
Erste grupa odlučila je koristiti faktore konverzije emisija na temelju statističkih podataka o energetskim mješavinama i
intenzitetima emisija. Ti su čimbenici također ključna komponenta u razvoju scenarija za budućnost u modelu dekarbonizacije.
Osim toga, konverzijski faktori dobiveni na taj način imaju prednost jer se, ako su dostupni interni podaci o portfelju, nacionalni
prosjeci mogu zamijeniti relevantnim podacima o portfelju (npr. ako je dio plina u portfelju ispod/iznad nacionalnog prosjeka).
Štoviše, ovaj interno razvijeni faktor konverzije emisija omogućuje Erste Grupi primjenu vrijednosti prilagođenih specifičnom
mediju grijanja koji se koristi, čime se osigurava usklađenost s financiranim podacima Grupe umjesto oslanjanja na nacionalne
prosječne vrijednosti. Glavni izvor podataka za kombinacije izvora energije i intenzitete emisija temeljene na električnoj energiji u
zemljama jezgre bili su Eurostat 2 and Electricity map 3, a za intenzitete emisija temeljene na grijanju njemački Umweltbundesamt
(UBA) 4. U obzir su uzeti i vjerodostojni lokalni izvori podataka, posebno za zemlje izvan EU-a.
137
Tablica 17: Financirane emisije

| Kreditna izloženost | Kreditna izloženost obuhvaćen a izračunom emisija | Financirane emisije, u tisućama tCO2e 1, 2 | Intenzitet emisije u tCO2e/u milijunima EUR | Ponderirana kvaliteta podataka (visoka = 1, niska = 5) | Ponderirani prosječni intenzitet ugljika (WACI) u gCO2e/EUR prihoda
| u milijunima EUR | u milijunima EUR | Opseg 1 i opseg 23 | Opseg 32,4 | Opseg 1 i Opseg 2 | Opseg 3 | Opseg 1 i 2 | Opseg 3 | Opseg 1 i 2 | Opseg 3
2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
po klasi imovine PCAF-a |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Korporativne obveznice |  | 88 | 12 | 95 | 136 | 1.080 | 2,02 | 2,06 | 165 | 1.242
Poslovni krediti |  | 3.347 | 694 | 1.019 | 207 | 305 | 3,50 | 3,68 | 258 | 310
Financiranje projekata |  | 213 | 66 | 43 | 308 | 201 | 3,62 | 3,23 | 1.164 | 627
Hipoteka |  | 2.004 | 57 |  | 29 |  | 3,45 |  |  |
Komercijalne nekretnine |  | 1.440 | 21 |  | 15 |  | 3,37 |  |  |
Ukupno | 18.391 | 7.091 | 849 | 1.157 | 120 | 163 | 3,45 | 3,61 | 309 | 351
po sektoru |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Prirodni resursi i roba | 408 | 332 | 162 | 90 | 487 | 270 | 3,42 | 3,78 | 476 | 297
Energija | 858 | 441 | 241 | 193 | 546 | 437 | 2,82 | 3,13 | 1.188 | 727
Građevina | 1.311 | 490 | 155 | 196 | 317 | 401 | 3,60 | 3,85 | 411 | 360
Automobilski sektor | 236 | 136 | 16 | 43 | 116 | 313 | 3,74 | 3,81 | 66 | 176
Ciklička roba široke potrošnje | 476 | 281 | 17 | 30 | 59 | 107 | 3,89 | 4,00 | 43 | 77
Neciklička roba široke potrošnje | 723 | 542 | 54 | 231 | 100 | 425 | 3,17 | 3,22 | 79 | 347
Mehanizacija | 247 | 78 | 5 | 33 | 67 | 417 | 3,74 | 3,82 | 57 | 340
Prijevoz | 1.169 | 433 | 56 | 89 | 128 | 205 | 3,63 | 3,56 | 286 | 326
TMT | 248 | 137 | 6 | 26 | 42 | 186 | 3,55 | 3,77 | 36 | 186
Zdravstvo i usluge | 511 | 267 | 19 | 52 | 72 | 194 | 3,89 | 3,82 | 84 | 205
Hoteli i slobodno vrijeme | 1.123 | 921 | 50 | 150 | 55 | 163 | 3,47 | 3,98 | 66 | 272
Nekretnine | 1.098 | 881 | 10 | 5 | 11 | 6 | 3,43 | 4,07 | 56 | 129
Javni sektor | 3.895 | 89 | 1 | 17 | 8 | 193 | 2,07 | 2,07 | 40 | 1.144
Financijske institucije | 553 | 58 | 1 | 4 | 24 | 71 | 4,43 | 4,44 | 29 | 107
Privatni kupci | 5.500 | 2.004 | 57 |  | 29 |  | 3,45 | 5,00 | 16 | 20
Ostali sektori | 35 | 0 | 0 | 0 | 1.961 | 131 | 4,40 | 4,40 | 752 | 124
Ukupno | 18.391 | 7.091 | 849 | 1.157 | 120 | 163 | 3,45 | 3,61 | 309 | 351
od čega kategorija 13 (silazna zakupljena imovina) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
prema rizičnim zemljama |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Hrvatska |  | 6.506 | 812 | 1.116 | 125 | 171 | 3,39 | 3,57 | 304 | 359
Crna Gora |  | 494 | 35 | 38 | 72 | 76 | 3,96 | 4,08 | 409 | 265
Luksemburg |  | 16 | 0 | 1 | 8 | 88 | 4,97 | 5,00 | 14 | 192
Poljska |  | 2 | 0 | 1 | 81 | 391 | 3,50 | 4,00 | 103 | 446
Slovenija |  | 32 | 0 | 1 | 8 | 16 | 4,81 | 4,00 | 30 | 72
Nizozemska |  | 4 | 0 | 0 | 83 | 99 | 4,59 | 5,00 | 68 | 98
Maršalovi Otoci |  | 4 | 0 | 0 | 129 | 77 | 5,00 | 5,00 | 601 | 360
Ujedinjena Kraljevina |  | 6 | 0 | 0 | 7 | 33 | 3,99 | 4,00 | 10 | 71
Austrija |  | 3 | 0 | 0 | 34 | 31 | 3,47 | 4,00 | 42 | 98
Sjedinjene Države |  | 4 | 0 | 0 | 14 | 23 | 4,57 | 5,00 | 22 | 80
Preostale zemlje |  | 20 | 0 | 0 | 17 | 5 | 3,34 | 4,46 | 106 | 177
Ukupno | 18.391 | 7.091 | 849 | 1.157 | 120 | 163 | 3,45 | 3,61 | 309 | 351

1 Za detalje o izračunu financiranih emisija vidjeti Metodologija
2. Financirane emisije uključuju i kategoriju 13 "Imovina u zakupu na kraju proizvodnog lanca" emisija opsega 3 EBC grupe, koje su zasebno prikazane kao potkategorija.
3. uključujući biogene emisije CO2
4 Ako EBC Grupa koristi prijavljene emisije za izračun emisija iz opsega 3, to uključuje – ako se prijavljuju obje – i emisije na početku i na kraju proizvodnog lanca. Ako Erste grupa koristi emisije s nacionalnim emisijskim
faktorima iz baze podataka PCAF-a, uzimaju se u obzir samo emisije Opsega 3 na početku proizvodnog lanca zbog dostupnosti podataka. Ocjena kvalitete podataka za emisije iz opsega 3 stoga se izvješćuje zasebno.
138
Detaljni rezultati po sektorima
Erste Grupa koristila je svoju internu segmentaciju kupaca po sektorima u svrhu PCAF mjerenja i objavljivanja financiranih
emisija. Sektor s najvećim apsolutnim iznosom financiranih emisija je energetska industrija s emisijama od 433 tisuće tCO2e i
intenzitetom emisija od 984 tCO2e/milijuna eura.
Detaljni rezultati po zemljama
Financirane emisije raščlanjuju se po zemljama klijentova rizika. Zbog svog poslovnog modela, zemlja s najvišom apsolutnom
razinom financiranih emisija (1.928 tisuće tCO2e) je Hrvatska, s razinom intenziteta emisija od 296 tCO2e/EUR. Zemlja s najvećim
intenzitetom emisija je Poljska sa 472 tCO2e/EUR.
Detaljni rezultati prema kvaliteti podataka
Erste Grupa se oslanja na PCAF metodologiju za bodovanje kvalitete podataka (dostupnost podataka), gdje se skala kreće od ocjene
DQ 1 (= najviša kvaliteta podataka) do DQ 5 (= najniža kvaliteta podataka). Kvaliteta podataka u izračunima odražava veliku
ovisnost o sektorskim emisijskim faktorima jer relevantni podaci za kupce nisu bili široko dostupni. Prijavljene emisije u segmentu
korporativnih kupaca trenutačno se ne razlikuju između provjerenih i neprovjerenih te se stoga primjenjuje DQ 2 u skladu s
konzervativnim pristupom.Ponderirana prosječna kvaliteta podataka kvantificiranog portfelja iznosila j e 3,4 (Scope 1 i 2) i 3,6
(Scope 3) u 2 025. godini i time se poboljšala u odnosu na prethodnu godinu (2024.: 3,8 za Scope 1, 2 i 3). Tablica prikazuje
raščlambu financiranih emisija razvrstanih prema dostupnosti podataka (energetski certifikati za sektor nekretnina i prijavljene
emisije za ostale kategorije imovine PCAF-a).
Erste Grupa objavljuje financirane emisije iz prijavljenih emisija klijenata ili izvedene iz dostupnog energetskog certifikata
odvojeno od financiranih emisija gdje je za izračun financiranih emisija koristila PCAF faktore. Udio emisija ostvarenih iz
prijavljenih emisija ili dostupnog energetskog certifikata iznosi 35,29% kreditne izloženosti (obuhvaćene izračunima emisija) i
25,70% financiranih emisija. Udio izloženosti veći je za sektor nekretnina, iako se mora napomenuti da energetski certifikat –
ovisno o standardima specifičnim za pojedinu zemlju – djelomično pokriva samo (primarnu) potražnju za energijom, a ne i razinu
emisija.
Za korporativne segmente intenzitet emisije (tCO2e/milijun EUR) niži je ako Erste grupa koristi PCAF faktore za izračun emisija.
Za područje primjene 3. to je uglavnom potaknuto činjenicom da emisijski faktori PCAF-a sadržavaju samo emisije na početku
proizvodnog lanca. Također, intenzitet emisija opsega 1 i 2 za korporativne klijente veći je u segmentu prijavljenih emisija. Jedan
od pokretača može biti nejednaka distribucija industrije jer je vjerojatnije da klijenti u sektoru s visokim emisijama podliježu
zahtjevima za objavljivanje emisija.
Tablica 18: Financirane emisije prema kvaliteti podataka

| Kreditna izloženost pokrivena izračunanim emisijama | Financirane emisije, tisuće tCO2e | Intenzitet emisije tCO2e/u milijunima EUR | Ponderirana kvaliteta podataka (visoka = 1, niska = 5)
| U milijunima EUR | Opseg 1 i opseg 23 | Opseg 3 | Opseg 1 i opseg 2 | Opseg 3 | Opseg 1 i 2 | Opseg 3
Ukupno 2025 | 7.091 | 849 | 1.157 | 120 | 317 | 3,4 | 3,6
Dostupni su prijavljeni certifikati o emisijama/ energetskim svojstvima (prema razredu imovine PCAF-a) |  |  |  |  |  |  |
Korporativne obveznice1 | 86 | 12 | 95 | 140 | 1.107 | 2 | 2
Poslovni krediti1 | 583 | 145 | 247 | 250 | 425 | 2 | 2
Financiranje projekta1 | 2 |  | 0 | 0 | 2 | 2 | 2
Hipoteke2 | 1.020 | 12 |  | 11 |  | 3 |
Komercijalne nekretnine2 | 813 | 5 |  | 6 |  | 3 |
Ukupno | 2.503 | 174 | 342 | 69 | 511 | 3 | 2
Nema prijavljenih emisija / nije dostupan energetski certifikat (prema razredu imovine PCAF) |  |  |  |  |  |  |
Korporativne obveznice | 2 | 0 | 0 | 14 | 50 | 3 | 4
Poslovni krediti | 2.764 | 548 | 772 | 198 | 279 | 4 | 4
Financiranje projekata | 211 | 66 | 43 | 311 | 202 | 4 | 3
Hipoteka | 984 | 46 |  | 46 |  | 4 |
Komercijalne nekretnine | 627 | 16 |  | 26 |  | 4 |
Ukupno | 4.588 | 676 | 815 | 147 | 274 | 4 | 4

1 Dostupnost prijavljenih emisija za korporativne obveznice/poslovne zajmove: prijavljene emisije dostupne su za sva područja primjene koja su relevantna za izračun financiranih emisija (ekvivalentno DQ 2).
2. Dostupnost energetskog certifikata za hipoteke i poslovne nekretnine: energetski certifikat je dostupan i upotrijebljen je za izračun financiranih emisija (ekvivalent DQ 3).
3. uključujući biogene emisije c CO 2
139
Emisije države
Emisije države EBC Grupe iznose 566 tisuća tCO2e uključujući korištenje zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstvo (LULUCF) i
717 tisuća tCO2e bez LULUCF-a. Odluka da se o njima izvješćuje odvojeno od ostalih financiranih emisija potaknuta je činjenicom
da suverene emisije opsega 1 uključuju cjelokupnu proizvodnju zemlje, što dovodi do dvostrukog računanja financiranih emisija.
Osim toga, važno je napomenuti da će se državne emisije trebale kretati u skladu s nacionalnim tranzicijskim planovima pojedinih
zemalja, smanjujući se do 2050. godine u skladu s obvezama koje su preuzele njihove vlade. Za izračun državnih emisija Erste
Grupa primjenjuje bazu podataka PCAF od rujna 2025. Baza podataka uglavnom pruža podatke za 2021, izražene u milijunima
USD. Za izračun emisija država primjenjuje se stopa USD/EUR FX za odgovarajuću godinu emisijskog faktora.
Tablica 19: Financirane emisije države

Zemlja | Kreditna izloženost obuhvaćena izračunom emisija | Financirane emisije, tisuće tCO2e | Intenzitet emisija tCO2e/milijun EUR | Ponderirana kvaliteta podataka
U milijunima EUR | Opseg 1 uključujući LULUCF1 | Opseg 1 osim LULUCF1 | Opseg 1 uključujući LULUCF1 | Opseg 1 osim LULUCF1 | Opseg 12
Hrvatska | 2.354 | 369 | 484 | 157 | 206 | 1,0
Slovačka | 266 | 54 | 66 | 202 | 248 | 1,0
Poljska | 202 | 60 | 63 | 298 | 314 | 1,0
Sjedinjene Države | 153 | 42 | 47 | 271 | 308 | 1,0
Crna Gora | 218 | 16 | 28 | 71 | 128 | 4,0
Preostale zemlje | 168 | 25 | 29 | 152 | 172 | 1,0
Ukupno | 3.360 | 566 | 717 | 168 | 213 | 1,2

1. Korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo (LULUCF)
2 nema promjene između LULUCF-a i bez LULUCF-a
140
Bioraznolikost i ekosustavi
Gubitak biološke raznolikosti odnosi se na smanjenje bilo kojeg aspekta biološke raznolikosti, uključujući raznolikost na genetskoj
razini, razini vrsta i ekosustava, na određenom području smrću (uključujući izumiranje), uništavanjem ili fizičkim uklanjanjem.
Može se dogoditi na različitim razinama od globalnih izumiranja do izumiranja stanovništva, što u konačnici rezultira smanjenjem
ukupne raznolikosti na istoj razini.
EBC Grupa predana je procjeni i otkrivanju svojih učinaka, ovisnosti, rizika i prilika povezanih s bioraznolikosti. Erste Grupa
prepoznaje neizravan učinak koji njezina ulaganja mogu imati na bioraznolikost kroz identificiranu podtemu prekrivanja tla.
E4 SBM-3 – ZNAČAJAN UČINAK POVEZAN S BIORAZNOLIKOSTI I EKOSUSTAVIMA
Tablica 20: Značajni učinci povezani s bioraznolikošću i ekosustavima

Čimbenik održivosti | Vrsta IRO-a | Opis IRO-a | Lanac vrijednosti | Vremenski horizont
E4-Primjeri: Prekrivanje tla | Stvarni negativan učinak | Financiranje projekata nekretnina i javne infrastrukture može imati negativan utjecaj na bioraznolikost jer dolazi do prekrivanja tla i degradacije zemljišta, što uzrokuje povećane rizike od poplava, pogoršanje klimatskih promjena te moguće zdravstvene probleme zbog smanjene kvalitete zraka i vode. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja

PREKRIVANJE TLA
U Strategiji EU-a za tlo do 2030. naglašava se da je prekrivanje tla vrlo važno za Europu i regiju u kojoj je aktivna EBC Grupa.
Prekrivanje tla ima značajne negativne učinke na okoliš i društvo, uključujući gubitak osnovnih usluga ekosustava, povećane rizike
od poplava i intenzivnije učinke urbanih toplinskih otoka. Osim toga, prekrivanje tla može pridonijeti nestašici vode, jer zatvorene
površine sprječavaju prirodnu infiltraciju vode u tlo. Nismo identificirali učinke na ugrožene vrste.
Odnos između biološke raznolikosti i financijskih institucija je neizravan. EBC Grupa financira tvrtke koje su barem djelomično
ovisne o uslugama ekosustava za proizvodnju dobara i usluga. Prekrivanje tla utvrđeno je u dvostrukoj procjeni značajnosti za
2024. kao negativan učinak na bioraznolikost koji proizlazi iz portfeljnih aktivnosti EBC Grupe, posebno financiranja projekata
nekretnina i javne infrastrukture koja zatvara zemljište. Prekrivanje tla doprinosi povećanom riziku od poplava, pogoršava
klimatske promjene i može dovesti do potencijalnih zdravstvenih problema zbog smanjene kvalitete zraka i vode.
Nekretnine čine jedan od najvećih udjela u portfeljnim aktivnostima EBC Grupe. Dodatne informacije mogu se pronaći u
financijskim izvještajima u bilješci 28 Izloženost kreditnom riziku u odjeljku "Izloženost kreditnom riziku prema MSFI-ju 9 prema
sektoru".
EBC Grupa nema značajne lokacije (u obliku ureda i podružnica) koje se nalaze u ili u blizini područja osjetljivih na bioraznolikost
i nisu utvrđeni značajni učinci povezani s vlastitim poslovanjem koje utječe na bilo koja područja osjetljiva na bioraznolikost.
E4-1 – OTPORNOST STRATEGIJE I POSLOVNOG MODELA EBC GRUPE U ODNOSU NA
PREKRIVANJE TLA
POSLOVNO OKRUŽENJE EBC GRUPE
Kao sastavni dio Erste Grupe, EBC Grupa usklađuje svoje procese strateškog planiranja i upravljanja rizicima sa sveobuhvatnim
pristupom Erste Grupe. Erste Grupa je analizirala poslovno okruženje u kojem posluje i provela analizu kako bi procijenila
otpornost poslovnog modela Erste Grupe. U okviru analize otpornosti prate se i analiziraju fizički i tranzicijski rizici. U tom se
okviru gubitak biološke raznolikosti svrstava u druge rizike za okoliš. Vlastito poslovanje Erste grupe i uzlazni lanac vrijednosti
nisu procijenjeni.
141
Procjenom su obuhvaćena kratkoročna, srednjoročna i dugoročna razdoblja. Vremensko razdobljei, koji se koriste za procjenu
poslovnog okruženja i otpornosti, su sljedeći:
• kratkoročno: 0-2 godine
• srednjoročni: 3-5 godina
• dugoročno: više od 5 godina (do 2050.).
Trenutačno još nije utvrđeno sustavno sudjelovanje vanjskih dionika u analizi. Međutim, kontinuirani je dijalog s relevantnim
dionicima, kao što su nadzorna i regulatorna tijela, ulagači, analitičari i agencije za kreditni rejting te akademske i okolišne
institucije te nevladine organizacije. Status dijaloga također je uzet u obzir pri procjeni teme kao značajne.
Evaluacija za analizu otpornosti provedena je na holistički i kvalitativni način te uključena u postupak procjene.
REZULTATI ANALIZE OTPORNOSTI
Primarni cilj analize otpornosti bio je prikazati kako na poslovni model Erste Grupe i EBC Grupe mogu utjecati različiti čimbenici
klimatskog i okolišnog rizika. EBC Grupa nije identificirala značajne prijetnje svom poslovnom modelu ili strategiji kada razmatra
fizičke, tranzicijske ili sistemske rizike povezane s bioraznolikosti i ekosustavima.
Dodatne pojedinosti o analizi otpornosti mogu se pronaći u poglavlju E1 SBM-3.
STRATEGIJA I POSLOVNI MODEL
Erste Grupa i EBC Grupa ocjenjuje svoju strategiju i poslovni model u svjetlu gore opisane analize. Erste Grupa aktivno surađuje s
klijentima i uzima u obzir politike zaštite okoliša pri odlučivanju o novom poslu. Na primjer, tijekom procjene kolaterala i
inspekcije imovine, ona se mora ispitati u smislu biološke raznolikosti. U tu svrhu može se provjeriti potvrda o zelenoj gradnji kako
bi se saznale informacije o biološkoj raznolikosti kao prvom izvoru informacija. Informacije povezane s bioraznolikosti moraju se
dokumentirati u izvješću o procjeni. Ako se utvrde kršenja zaštite okoliša, u procjeni se moraju uzeti u obzir potrebni troškovi
povratka u prvobitno stanje.
E4-2 – POLITIKE POVEZANE S PREKRIVANJEM TLA
EBC Grupa još nije razvila sveobuhvatnu politiku za upravljanje ovog pitanja održivosti te će iste biti usvojene u skladu s
vremenskim okvirom za donošenje politike biorznolikosti od strane Erste Grupe. Kao prvi neposredni korak, njegova interna
politika odgovornog financiranja dopunjena je ograničenjima za financiranje aktivnosti ili građevinskih projekata koji mogu
utjecati na zaštićena područja. Nakon što je uspostavila metodologiju za procjenu ili mjerenje stvarnog doprinosa prekrivanju tla iz
svog financiranog portfelja, EBC Grupa posvećena je razvoju strategije, uspostavljanju više akcija i postavljanju ciljnih vrijednosti
za smanjenje negativnih učinaka na bioraznolikost i ekosustave od prekrivanja tla. Značajne ovisnosti, fizički rizici i tranzicijski
rizici i prilike trenutačno nisu obuhvaćeni.
POLITIKA ODGOVORNOG FINANCIRANJA
Politikom odgovornog financiranja utvrđuju se načela za financiranje sektora energetike, obrane/oružja, biološke raznolikosti i
igara na sreću. U dvostrukoj procjeni značajnosti, EBC Grupa identificirala je značajan učinak povezan s njezinim financiranim
portfeljem za podtemu prekrivanja tla. EBC Grupa je u potpunosti usvojila Politiku odgovornog financiranja kao podružnica Erste
Grupe. Kao rezultat toga, EBC Grupa je proširila opseg ove politike i implementirala kriterije isključenja u vezi s aktivnostima i
građevinskim projektima u zaštićenim područjima kao prvi korak za smanjenje identificiranog negativnog učinaka. EBC Grupa
neće financirati nikakve aktivnosti ili projekte koji se nalaze u zaštićenim područjima ili imaju značajan učinak na njih. Procjena
učinka projekta mora se provesti kako bi se procijenili svi mogući učinci. Ako se procjenom učinaka potvrdi da su poduzete
zadovoljavajuće mjere ublažavanja kako bi se nadoknadili negativni učinci projekta na zaštićeno područje, projekt se može
financirati. Politika odgovornog financiranja usredotočena je na poslovanje financiranja za velike korporativne klijente EBC Grupe
i njezinih podružnica kreditnih institucija. Tom se politikom podupire upravljanje portfeljem i doprinosi rješavanju utvrđenog
značajnog učinka. To se ne odnosi na proizvodnju, nabavu ili potrošnju iz ekosustava kojima se upravlja radi održavanja ili
poboljšanja uvjeta za bioraznolikost, što je vidljivo iz redovitog praćenja i izvješćivanja o stanju biološke raznolikosti te dobicima ili
gubicima.
EBC Grupa uspostavila je jasnu strukturu i upravljanje za izvršavanje odluka u okviru Politike odgovornog financiranja te je
implementirala i prvu (koju provodi poslovna funkcija) i drugu (koju provodi funkcija upravljanja nefinancijskim rizicima) liniju
obrane. Politika odgovornog financiranja priopćena je zaposlenicima i u vlasništvu je Sektora za razvoj poslovanja te je dostupna
vanjskim dionicima online na web stranici Erste banke.
142
Načela opisana u ovoj politici revidiraju se najmanje jednom godišnje, međutim, češće se ažuriraju kad god EBC Grupa to smatra
potrebnim.
Kao što je prethodno objašnjeno, EBC Grupa je 2024. proširila opseg svoje Politike odgovornog financiranja i uvela kriterije za
isključenje u vezi s aktivnostima i građevinskim projektima u zaštićenim područjima kao početnu mjeru za ublažavanje utvrđenog
negativnog učinaka. Ovi se kriteriji primjenjuju na EBC (odgovorna organizacijska jedinica je Sektor za razvoj poslovanja za
poslovne klijente), uključujući Erste Bank AD Podgorica (odgovorna organizacijska jedinca je Sektor za razvoj poslovanja), te na
sve kredite klijentima kod kojih financirana aktivnost čini više od 5% prometa klijenta (grupe), uz iznimku proizvoda poslovne
linije stanovništva, jednokratnih platnih transakcija, transakcija ispod praga od 1 milijun eura unutar postojećeg odobrenog limita.
Politika odgovornog financiranja trenutačno ne uzima u obzir standarde ili inicijative trećih strana.
E4-3 – MJERE I RESURSI POVEZANI S PREKRIVANJEM TLA
EBC Grupa prepoznaje ključnu važnost biološke raznolikosti i ekosustava te je predana rješavanju negativnog učinaka prekrivanja
tla. Konkretne mjere još nisu utvrđene. Međutim, EBC Grupa je proširila opseg svoje Politike odgovornog financiranja i
implementirala kriterije isključenja u vezi s aktivnostima i građevinskim projektima u zaštićenim područjima kao prvi korak za
smanjenje identificiranog negativnog učinaka. Nakon utvrđivanja značajnog učinka u dvostrukoj procjeni značajnosti za 2024., u
nadolazećim godinama na temelju detaljnije analize utvrdit će se posebne mjere za mjerenje napretka.
E4-4 – CILJNE VRIJEDNOSTI POVEZANE S PREKRIVANJEM TLA
EBC Grupa posvećena je integraciji ciljnih vrijednosti za smanjenje negativnih učinaka na bioraznolikost i ekosustave u svoj
strateški okvir. Konkretne ciljne vrijednosti još nisu utvrđene. Utvrđeni značajni učinak prekrivanja tla potaknut će sveobuhvatnije
objave u nadolazećim godinama.
E4-5 – POKAZATELJI UČINAKA POVEZANE S PREKRIVANJEM TLA
Specifični pokazatelji koji se odnose na identificirani značajni učinak prekrivanja tla u portfelju nekretnina EBC Grupe još nisu
utvrđeni. EBC Grupa ne objavljuje pokazatelje biološke raznolikosti koje se odnose na njezino poslovanje jer nema značajnih
lokacija koje se nalaze u ili u blizini područja osjetljivih na bioraznolikost.
143
Društvene informacije
Vlastita radna snaga
Opseg ovog poglavlja pokriva učinke i prilike koje je EBC Grupa identificirala prema vlastitim zaposlenicima i osobama koje nisu
zaposlenici.
Uspjeh EBC Grupe u kontinuiranom razvoju svoje organizacije, korporativne kulture i kompetencija kritički je vođen angažmanom
zaposlenika. EBC Grupa promiče suvremene metode rada koje podržavaju fleksibilan, prilagodljiv i usmjeren na klijenta rad. EBC
Grupa pridaje veliku važnost zapošljavanju, zadržavanju i angažiranju visokokvalificirane radne snage kako bi osigurala svoj
kontinuirani uspjeh i nastojala biti poslodavac izbora u regiji u financijskom i IT sektoru nudeći mogućnosti za edukaciju i
kontinuirano profesionalno usavršavanje, raznolike i međunarodne timove, kao i uzbudljive zadatke unutar fleksibilne
organizacije.
S1 SBM3 – ZNAČAJNI UČINCI, RIZICI I PRILIKE POVEZANI S VLASTITOM RADNOM
SNAGOM I NJIHOVA INTERAKCIJA SA STRATEGIJOM I POSLOVNIM MODELOM
Kao dio svoje predanosti transparentnosti i održivosti, ovo poglavlje pruža sveobuhvatan pregled učinaka, rizika i prilika (IRO)
povezanih s vlastitom radnom snagom.
Zaposlenici EBC Grupe obuhvaćaju osobe u radnom odnosu koje su uključene u poslovne procese ili pružaju usluge u skladu sa
svojim definiranim ulogama te su za svoj rad primjereno nagrađene u skladu s Politikom primitaka EBC Grupe. U zaposlenike se
ubrajaju stalno i privremeno zaposleni, kao i zaposlenici s punim ili nepunim radnim vremenom. Svi zaposlenici uključeni su u
područje obuhvata objave prema ESRS 2.
Stvarni i potencijalni utjecaji na vlastitu radnu snagu, kao i prilike za EBC Grupu, identificirani su kroz procjenu dvostruke
materijalnosti (DMA). Budući da su ti utjecaji ugrađeni u politike i strategiju ljudskih potencijala, oni su integrirani u poslovni
model EBC Grupe i doprinose njegovom strateškom usklađenju. Poticanjem liderske uloge u digitalnoj transformaciji te
omogućavanjem dodatnog obrazovanja u području tehnologije i umjetne inteligencije, EBC Grupa koristi priliku za jačanje svojeg
poslovnog modela kroz povećanje kompetencija radne snage i poticanje inovacija.
Tablica 21: Značajni učinci, rizici i prilike povezane s vlastitom radnom snagom

Čimbenik održivosti | Čimbenik održivosti | Vrsta IRO-a | Opis IRO-a | Lanac vrijednosti | Vremenski horizont
Jednako postupanje i mogućnosti za sve | S1 – Rodna ravnopravnost i jednaka plaća za rad jednake vrijednosti | Stvarni negativan učinak | Trenutna razlika u plaćama između spolova u EBC grupi uzrokovan neravnomjernom zastupljenošću spolova na različitim razinama radnih mjesta u Grupi EBC, uglavnom u nepovoljan položaj stavlja zaposlenice. | Vlastito poslovanje | Sva vremenska razdoblja
S1 – Edukacija i razvoj vještina | Prilika | Prilagođene obuke i dodatno obrazovanje u području tehnologije i umjetne inteligencije unapređuju profesionalne vještine i kvalifikacije zaposlenika te povećavaju produktivnost i inovativnost. | Vlastito poslovanje | Sva vremenska razdoblja
S1-Raznolikost | Stvarni pozitivan učinak | Inicijative za raznolikost u EBC Grupi imaju pozitivan utjecaj na zaposlenike poticanjem uključive korporativne kulture. Ovi napori stvaraju otvoreno okruženje u kojem je podrška prioritet, omogućujući zaposlenicima da se osjećaju cijenjeno i motivirano. | Vlastito poslovanje | Kratkoročno do srednjoročno
Potencijalni negativni učinak | Diskriminacija na radnom mjestu može snažno utjecati na ranjive skupine zaposlenika stvarajući neprijateljsko i nesigurno radno okruženje. Ovi problemi mogu dovesti do povećanog stresa i tjeskobe, čineći da se ti zaposlenici osjećaju nepodržano i isključeno, što može utjecati na njihovo mentalno i fizičko zdravlje. | Vlastito poslovanje | Sva vremenska razdoblja

144
RODNA RAVNOPRAVNOST I JEDNAKA PLAĆA ZA RAD JEDNAKE VRIJEDNOSTI
Erste Grupa provodi i potiče inicijative usmjerene osiguravanju pravedne i jednake plaće za sve svoje zaposlenike, neovisno o
njihovom spolu. Utvrđen je negativan učinak razlike u plaćama između spolova u vezi s vlastitim zaposlenicima, što je sustavno u
kontekstu strukture radnih mjesta i zastupljenosti određenog spola u određenim radnim ulogama. Cilj je postići održivo smanjenje
prilagođene i neprilagođene razlike u plaćama između spolova zaposlenika EBC Grupe. Prvi koraci prema transparentnosti
izvješćivanja o razlici u plaćama između spolova poduzeti su 2023. uspostavom zajedničkog pristupa, definicije i vanjskog
certificiranja na razini cijele grupe. Mjere i ciljevi usmjereni su na strukturne aspekte radnih mjesta u pogledu razlike u plaćama
između spolova, kako bi se uravnotežila zastupljenost žena i muškaraca na različitim radnim mjestima, posebno u najvišem
rukovodstvu. Za više informacija o metodologiji i mjerenjima pogledajte poglavlje S1-4 i poglavlje S1-16 za poduzete aktivnosti.
EDUKACIJA I RAZVOJ VJEŠTINA
Fokus rasta EBC Grupe usredotočen je na pružanje najbolje moguće podrške svojim zaposlenicima u njihovom kontinuiranom
razvoju. Usavršavanje i daljnje obrazovanje stvara priliku za povećanje motivacije zaposlenika, poboljšanje njihovih profesionalnih
vještina i kvalifikacija te dovodi do kontinuirano većeg angažmana i produktivnosti zaposlenika. Budući da su umjetna
inteligencija i digitalna pismenost prepoznate kao ključne vještine budućnosti, EBC Grupa osigurava programe usmjerene na
razvoj ciljanih vještina i kompetencija zaposlenika te na jačanje njihovih inovacijskih sposobnosti, uz osiguravanje dugoročne
konkurentnosti organizacije u dinamičnom i brzo promjenjivom okruženju.
Liderska načela Erste Grupe definiraju ponašanja i kompetencije koje su potrebne liderima Erste Grupe kako bi učinkovito vodili
timove u dinamičnom okruženju. Načela naglašavaju strateško razmišljanje, suradnju i prilagodbu na promjene, uz vještine
budućnosti i svjesnost o umjetnoj inteligenciji kao ključne elemente uspješnog liderstva. U skladu s tim načelima, promicanje na
top menadžment pozicije dio je strukturiranog procesa planiranja nasljednika za viši menadžment. Liderska načela predstavljaju
temelj za razvoj lidera budućnosti te osiguravaju kontinuitet u upravljanju u budućnosti.
Fokus EBC Grupe na edukaciju i razvoj vještina omogućava zaposlenicima stjecanje relevantnih znanja i vještina budućnosti, u
skladu s definiranim strateškim smjernicama i specifičnim poslovnim prioritetima. Ponuda edukacija i razvojnih aktivnosti
redovito se revidira i osigurava se da je dostupna svim zaposlenicima EBC Grupe. U 2025. godini Erste Grupa i EBC Grupa
pokrenule su inicijativu vezanu za upravljanje vještinama te pokrenule definiranje grupnog standardiziranog kataloga vještina,
čime je liderima Erste Grupe omogućeno definiranje ključnih vještina potrebnih za budućnost. Povezivanjem kataloga vještina s
individualnim razvojnim ciljevima zaposlenika, Erste Grupa i EBC Grupa dodatno će unaprijediti i prilagoditi ponudu edukacija i
razvoja prema identificiranim vještinama usmjerenima na budućnost.
Erste Grupa i EBC Grupa poseban naglasak stavljaju na razvoj i osnaživanje liderskih kapaciteta kako bi se osigurala stabilna baza
talenata i kontinuirani razvoj sljedeće generacije lidera. Razvoj zaposlenika usklađen sa strateškim ciljevima Erste i EBC Grupe
provodi se kroz proces upravljanja učinkom i razvojne razgovore između menadžera i zaposlenika. Fokus na razvoj liderstva bitan
je faktor koji osigurava pružanje cjelovitog spektra bankarskih usluga kao odgovor na raznolike potrebe klijenata. Inicijative
usmjerene na razvoj stručnjaka i lidera potiču veću angažiranost i produktivnost zaposlenika, čime se dugoročno doprinosi
financijskom uspjehu Erste Grupe. Koordinacija navedenih aktivnosti odvija se na razini Grupe i EBC Sektora ljudskih potencijala.
RAZNOLIKO ST
Erste Grupa i EBC Grupa kao njezina podružnica njeguju uključivu korporativnu kulturu koja stvara otvoreno okruženje
prihvaćanja i podrške za sve zaposlenike, bez obzira na spol, etničko podrijetlo, seksualnu orijentaciju, dob ili bilo koje druge
karakteristike. Radna kultura koaj se bazira na prihvaćanju, poštovanju, pravednosti i jednakim mogućnostima ima pozitivan
utjecaj na zaposlenike.
EBC Grupa, zajedno s Erste Grupom, aktivno sprječava potencijalnu diskriminaciju na radnom mjestu za sve zaposlenike.
Diskriminaciji su posebno izložene ranjive skupine, što može dovesti do osjećaja isključenosti, povećanog stresa te mogućih
negativnih posljedica za mentalno i fizičko zdravlje. Zbog toga su mjere protiv diskriminacije ugrađene u politike i organizacijsku
kulturu EBC Grupe.
Aktivnosti koje Erste Grupa i EBC Grupa provode u području raznolikosti i ravnopravnosti uključuju različite inicijative usmjerene
na promicanje raznolikosti, kao što su Erste Women’s Hub inicijativa Erste Grupe te lokalne aktivnosti EBC Grupe, npr. blog
#različitoplavi, interna promocija tema iz područja raznolikosti, edukativna događanja u suradnji s Erste Grupom te profesionalna
rehabilitacija osoba s invaliditetom, projekt koji se provodi u suradnji s CPRZ‑om (Centar za profesionalnu rehabilitaciju Zagreb).
145
Dodatno, u svrhu uspostave zajedničke grupne metodologije praćenja rodne raznolikosti pokrenuta je Women Career Index (FKi)
inicijativa na razini cijele Erste Grupe. Koordinacija aktivnosti iz ove inicijative u nadležnosti je Group People & Culture odjela i
lokalnih menadžera za raznolikost.
Generalno gledajući, ne postoje zaposlenici niti određene podskupine zaposlenika koje su izložene povećanom riziku od štetnih
učinaka, osim negativnog utjecaja neusklađene razlike u plaćama između spolova te potencijalno negativnog utjecaja
diskriminacije ranjivih skupina. Učinak vezan uz raznolikost nije sistemski već se odnosi na pojedinačne slučajeve na individualnoj
osnovi.
S1-1 – POLITIKE VEZANE UZ VLASTITU RADNU SNAGU

Učinci, rizici i prilike | Strategija / politike | Aktivnosti | Ciljevi
Trenutna razlika u plaćama između žena i muškaraca, koja je prvenstveno posljedica neravnomjerne zastupljenosti spolova na različitim razinama poslova unutar Erste Grupe, stavlja zaposlenice u nepovoljniji položaj. | Grupna i EBC Politika primitaka Grupna i EBC Politika uključivosti i raznolikosti | Analiza razlika u plaćama između žena i muškaraca Osiguravanje rodno balansiranih nominacija u talent programe Provođenje selekcijskih razgovora za sve pozicije Osiguravanje zastupljenosti žena na listama kandidata za sukcesije Provođenje Grupnog audita raznolikosti (Indeks karijere žena) | Ravnopravna zastupljenost žena i muškaraca u upravi te na razini B‑1
Osiguravanje održivog poslovanja i kapaciteta za rast i razvoj Prilagođena edukacija i dodatno usavršavanje u području tehnologije i umjetne inteligencije unapređuju profesionalne vještine i kvalifikacije zaposlenika te povećavaju produktivnost i inovativnost. | Groupma People & Culture Strategija, EBC HR Strategija Grupna i EBC Politika o procjeni primjerenosti predsjednika Uprave, člana Uprave, člana Nadzornog odbora i planu sukcesije | Unaprjeđenje znanja iz područja upravljanja podacima i umjetne inteligencije Ocjena radnog učinka i razvojni razgovori (poglavlje S1–2) Programi za talente i sukcesiju te strateško upravljanje vještinama 360° povratna informacija o vještinama rukovođenja Razvoj zaposlenika i rukovoditelja |
Inicijative vezane uz raznolikost, poput edukacija, bloga o raznolikosti te projekata usmjerenih na uključivanje skupina koje bi inače mogle biti izložene isključenosti, pozitivno utječu na zaposlenike Erste Grupe i EBC Grupe poticanjem uključive korporativne kulture. Diskriminacija na radnom mjestu može imati dubok utjecaj na ranjive skupine zaposlenika jer stvara neprijateljsko i nesigurno radno okruženje. Takvi problemi mogu dovesti do povećanog stresa i anksioznosti, zbog čega se ti zaposlenici mogu osjećati nedovoljno podržano i isključeno, što može negativno utjecati na njihovo mentalno i fizičko zdravlje. | Grupna i EBC Politika uključivosti i raznolikosti | Standardi zapošljavanja i planiranja sukcesije temeljeni na Women Career Indexu Blog o raznolikosti, Program strukovnog mentoriranja za osobe s invaliditetom Strategije prevencije diskriminacije | Ravnopravna zastupljenost žena i muškaraca u upravi te na razini B‑1

People & Culture Strategija Erste Grupe
Strategija Sektora ljudskih potencijala EBC Grupe temelji se na cilju izgradnje banke sutrašnjice kroz svoje ljude. Strategija je
organizirana oko tri ključna prioriteta: talenti, liderstvo i učinak.
U Erste Grupi individualna motivacija zaposlenika, kao i njihova funkcionalna i tehnološka stručnost, ključni su za stvaranje
vrijednosti. Odluke o zapošljavanju i internoj mobilnosti donose se na osnovi specifičnih vještina i kompetencija i time se
omogućava da su zaposlenici na odgovarajućim pozicijama na kojima mogu ostvariti svoj puni potencijal i doprinos.
Liderska kultura predstavlja ključni razlikovni faktor brenda Erste Grupe kao poslodavca na tržištu. U razdoblju ubrzanih
tehnoloških promjena, lideri imaju presudnu ulogu u prepoznavanju potencijala umjetne inteligencije i digitalnih inovacija.
146
Njihova sposobnost da predvode tehnološku transformaciju, potiču usmjerenost na klijente te pridonose razvoju pojedinaca i
timova omogućuje Erste Grupi zadržavanje konkurentske prednosti na tržištu. Erste Grupa treba lidere koji ne samo da upravljaju,
već i inspiriraju, prihvaćaju nove tehnologije i ostvaruju rezultate koji stvaraju vrijednost.
Liderske dimenzije Erste Grupe su više od smjernica – one predstavljaju konkurentsku prednost u oblikovanju organizacije
spremne za budućnost. Aktivnim poticanjem usavršavanja u području umjetne inteligencije i tehnologije, lideri osnažuju timove za
donošenje odluka, povećanje produktivnosti i poticanje bitnih promjena na razini Grupe.
Upravljanje učinkom stavlja naglasak na ostvareni rezultat, a ne na položaj u hijerarhiji. Usklađenost sa strateškim ciljevima
postiže se postavljanjem jasnih očekivanja vezanih uz rezultate i ponašanja. Kontinuirani dijalog, redovite povratne informacije i
planiranje razvoja zaposlenika potiču kulturu EBC Grupe usmjerenu na učinak.
Erste Grupa osigurava da se glas zaposlenika čuje kroz redovita istraživanja angažiranosti zaposlenika, koja su detaljnije opisana u
poglavlju S1‑2. Na temelju kontinuiranog prikupljanja povratnih informacija zaposlenika, EBC Grupa provodi mjere unaprjeđenja
u ciljanim područjima i na taj način raste i razvija se zajedno sa svojim zaposlenicima.
Ove mjere uključuju predanost većoj transparentnosti i rodnoj ravnopravnosti u primicima, kao i kontinuirano unaprjeđenje
financijske pismenosti zaposlenika. Načela usmjerenosti na zaposlenike vode poslovanje Erste Grupe i omogućuju im da u
potpunosti ostvare potencijal svojih zaposlenika. Nadalje, Erste Grupa predana je razvoju uključivog radnog okruženja za sve
zaposlenike, s ciljem postizanja uravnoteženije zastupljenosti spolova na upravljačkim razinama.
EBC HR Strategija
EBC HR strategija osmišljena je kako bi izgradila modernu, učinkovitu i uključivu organizaciju koja podupire dugoročno održiv
rast te osigurava privlačenje, razvoj i zadržavanje vrhunskih talenata. Utemeljena na Grupnoj People & Culture strategiji, dodatno
operacionalizira njezina načela kroz stupove prosperiteta, efikasnosti, rasta i zaposleničkog iskustva, obuhvaćajući sve faze Erste
putovanja. Provedba strategije jača pravedne i transparentne radne uvjete, razvoj vještina potrebnih za budućnost, visokokvalitetnu
kulturu liderstva te digitalno unaprijeđeno zaposleničko iskustvo.
Za provedbu strategije odgovorna je direktorica Sektora ljudskih potencijala, uz nadzor Upravnog odbora. Usklađeno s Grupnom
People & Culture strategijom i relevantnim regulatornim zahtjevima, strategija uključuje strukturirane povratne informacije
zaposlenika, rukovoditelja, socijalnih partnera i ostalih ključnih dionika. Putem uspostavljenih komunikacijskih kanala —
uključujući redovitu intranet komunikaciju, interne menadžerske konferencije, CEO talks i ciljanu komunikaciju prema
rukovoditeljima — politika je dostupna svim zaposlenicima i rukovoditeljima uključenima u njezinu primjenu, osiguravajući
dosljednost, transparentnost i odgovornost u cijeloj organizaciji.
OBVEZA U POGLEDU LJUDSKIH PRAVA
Kodeks ponašanja EBC Grupe usklađen je s međunarodnim standardima i konvencijama, uključujući Vodeća načela UN-a o
poslovanju i ljudskim pravima i zabranjuje sudjelovanje u trgovini ljudima, prisilnom radu ili dječjem radu. Načela koja su
uključena u Kodeks ponašanja proizlaze, među ostalim, iz Opće deklaracije o ljudskim pravima, Deklaracije ILO-a o temeljnim
načelima i pravima na radu i Vodeća načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima.
EBC Grupa ni pod kojim okolnostima ne smije biti uključena u trgovinu ljudima, prisilni rad ili dječji rad, niti bi trebala imati
koristi od tih praksi na bilo koji način. Ova obveza usklađena je s Konvencijom MOR-a br. 29 o prisilnom radu, Konvencijom MOR-
a br. 138 o minimalnoj dobi i Konvencijom MOR-a br. 105 o ukidanju prisilnog rada, kako je navedeno u Kodeksu ponašanja.
Procesi i mehanizmi za praćenje usklađenosti s ovim međunarodnim standardima i konvencijama uključuju redovne procedure
Erste Grupe navedene u ESRS S1-2 i ESRS S1-3 kako bi se izrazila zabrinutost i pravni lijekovi za negativne učinke na kršenje
ljudskih prava. Kodeks ponašanja dostupan je na web stranici EBC-a.
Razlika u plaćama između spolova oblik je diskriminacije. To znači da su žene plaćene manje od muškaraca za obavljanje istog
posla ili posla jednake vrijednosti, zbog svog spola. To može imati značajan negativan učinak na ekonomsku sigurnost žena. EBC
Grupa sprječava i ublažava diskriminaciju nakon što se otkrije u skladu s grupnom politikom raznolikosti i lokalnim
antidiskriminacijskim procesima opisanim u poglavlju "S1-3 – Proces sanacije negativnih učinaka i kanali za vlastitu radnu snagu
da izrazi zabrinutost". Ove politike osiguravaju usklađenost sa zakonskim zahtjevima i međunarodnim standardima, promičući
pozitivno i poticajno radno okruženje.
147
RODNA RAVNOPRAVNOST I JEDNAKA PLAĆA ZA RAD JEDNAKE VRIJEDNOSTI
Erste Group nastoji promicati pravednu nagradu temeljenu na vrijednosti posla i jednaku plaću za slične pozicije. Ključno je imati
strukturu primitaka temeljenu na konkurentnoj osnovnoj plaći. Politike i prakse nagrađivanja moraju biti rodno neutralne.. EBC
Grupa je utvrdila da se neprilagođena razlika u plaćama između spolova, među ostalim, pripisuje i neravnomjernoj distribuciji
muškaraca i žena na bolje plaćenim pozicijama. Kako bi ublažila ovaj negativni učinak, Erste grupa uvodi ciljne vrijednosti za
nedovoljno zastupljen spol, žene, na najvišim rukovodećim pozicijama i pravedno planiranje nasljeđivanja (vidi poglavlje S1-5).
Kolektivni ugovor i platni razredi omogućuju tu jednakost između poslova.
Politika primitaka EBC grupe
Politika primitaka EBC Grupe utvrđuje standarde, pravila i načela sustava i strategije nagrađivanja, koji su oblikovani tako da
osiguraju konkurentne primitke temeljeno na dugoročno održivim rezultatima. Politika primitaka promiče rodnu ravnopravnost i
jednaku plaću za jednaki rad, stvarajući tako sigurno okruženje sa standardiziranim i primjerenim plaćama za sve zaposlenike, bez
obzira na njihov spol. Svi zaposlenici imaju pravo na pravedne i poželjne radne uvjete, s posebnim naglaskom na primitke. EBC
Grupa predana je osiguravanju jednake plaće za sve zaposlenike bez obzira na spol, što zahtijeva nastojanje da se smanje i
prilagođene i neprilagođene razlike u plaćama među spolovima.
Odbor za primitke Nadzornog odbora odgovoran je za nadziranje provedbe Politike primitaka. Odbor djeluje na temelju ovlasti
delegiranih od Nadzornog podbora. Odbor za primitke odobrava opća načela Politike primitaka, pregledava ih najmanje jednom
godišnje i odgovoran je za njihovu provedbu. Odbor prati Politiku primitaka, prakse nagrađivanja i poticajne programe povezane s
primicima odnosno kontrole, praćenje i ograničavanje rizika, kapitalnu osnovu i likvidnost. Odbor odobrava materijalne iznimke
od primjene Politike primitaka za pojedine zaposlenike te nadzire isplate varijabilnih primitaka članovima Uprave. Članovi odbora
posjeduju odgovarajuće znanje, vještine i iskustvo u politikama i praksama primitaka, upravljanju rizicima i kontrolnim
aktivnostima, kao i u shemama varijabilnog nagrađivanja i povezanim rizicima. Odbor uzima u obzir dugoročne interese
zaposlenika, dioničara, investitora i drugih dionika u Erste Grupi i EBC Grupi. Sastaje se najmanje dva puta godišnje.
Politika primitaka pruža okvir za nagrađivanje i primjenjuje se na sve zaposlenike te na članove Nadzornog odbora na
konsolidiranoj, podkonsolidiranoj i individualnoj razini. Odbor za primitke odgovoran je za nadziranje provedbe politike primitaka
kako bi se osiguralo njezino funkcioniranje u skladu s namjenom. Politika primitaka E BC Grupe upućuje na Kodeks ponašanja
EBC Grupe, koji obuhvaća standarde trećih strana poput Opće izjave o ljudskim pravima, Deklaracije MOR-a o temeljnim načelima
i pravima na radu te Smjernica Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima.
Politika nagrađivanja komunicira se svim zaposlenicima putem intraneta EBC Grupe.
EDUKACIJA I RAZVOJ VJEŠTINA
EBC Grupa ima za cilj biti mjesto gdje ljudi pretvaraju prepreke u prilike, uče svaki dan i surađuju. Usavršavanje i daljnje
obrazovanje podižu stručne kvalifikacije i dovode do sve većeg angažmana i produktivnosti zaposlenika dok su talenti, vještine i
sposobnosti u središtu zapošljavanja za ključne pozicije. Svi zaposlenici imaju priliku unaprijediti svoje stručne kvalifikacije kroz
razvojne aktivnosti koje koordinira grupni i lokalni Sektor ljudskih potencijala.
Inicijative usmjerene na razvoj vještina budućnosti omogućit će EBC Grupi stvaranje vrijednost za klijente kroz tehnologiju i
stručnost. U tom kontekstu, lideri koji potiču transformacije kroz tehnologiju, usmjerenost na klijente i razvoj timova predstavljaju
ključni razlikovni faktor. Razvojni programi bazirani na pet Erste liderskih načela – izlazak iz zone komfora, servilno liderstvo,
upravljanje učinkom, orijentacija na budućnost i usmjerenost na klijenta – pružaju rukovoditeljima mogućnosti za refleksiju,
razmjenu iskustava i razvoj.
RAZNOLIKOST
Erste Grupa svoju svrhu temelji na načelu iz 1819. godine: omogućiti svima pristup prosperitetu, neovisno o dobi, spolu, podrijetlu
ili društvenim okolnostima. Ovaj vrijednosni okvir sastavni je dio Kodeksa ponašanja Erste Grupe i Kodeksa ponašanja EBC Grupe,
te usmjerava sve aktivnosti u području raznolikosti i uključivanja. Grupa njeguje uvjerenje da se održivi uspjeh može postići samo
u okruženju u kojem se ljudi mogu slobodno razvijati, bez straha i diskriminacije. Inkluzivna kultura promiče prepoznavanje
individualnosti, međusobno poštovanje i sigurnost da svatko može otvoreno izraziti svoje mišljenje. Na taj način zaposlenici i
timovi ostvaruju svoj puni potencijal i međusobno se podržavaju u izazovnim situacijama. Vjeruj u sebe (#vjerujusebe), budi ono
što jesi i slijedi svoj put – stav je koji Erste Grupa nastoji živjeti svakodnevno u odnosu prema svojim zaposlenicima i klijentima.
148
Za Erste Grupu, uključiva korporativna kultura znači prepoznavanje individualnosti svakog zaposlenika. Erste Grupa razumije
raznolikost i uključenost kao način razmišljanja koji potiče na međusobno poštovanje, kako bi se svatko osjećao sigurno slobodno
izraziti svoje mišljenje. Erste Grupa nastoji stvoriti okruženje koje omogućava zaposlenicima da se razvijaju i međusobno
podržavaju pri suočavanju s izazovima te u kojem mogu ostvariti svoj puni potencijal. Komuniciranjem raznolikosti kao
kompanijske vrijednosti, kako unutar tako i izvan organizacije, Erste Grupa zaposlenicima i poslovnim partnerima približava
zajednički cilj – otvoreno okruženje i prihvaćanje različitosti.
Na tim temeljima Erste Grupa i EBC Grupa razvijaju konkretne inicijative koje potiču jednake mogućnosti — od unapređenja
rodne ravnoteže i podrške zaposlenicima raznolikih profila do osiguravanja pristupačnosti za osobe s invaliditetom. Ove inicijative
provode se kroz strukturirane programe edukacija usmjerenih na inkluzivno vodstvo, osvještavanje nesvjesnih pristranosti,
prevenciju nepoželjnog ponašanja i stvaranje sigurnog radnog okruženja. Ovi se principi ostvaruju kroz sveobuhvatne programe
obuke koji potiču međusobno poštovanje, podižu svijest o nesvjesnim predrasudama i jačaju uključivo vodstvo, uz dodatne sesije o
prevenciji zlostavljanja i unapređenju uključivosti osoba s invaliditetom. Sve aktivnosti integrirane su u Politiku raznolikosti i
uključivanja, u kojoj su opisani struktura upravljanja, odgovornosti i resursi potrebni za napredak i razvoj inkluzivne korporativne
kulture koja je sastavni dio identiteta Erste Grupe.
Politika raznolikosti i uključivosti
Politika raznolikosti i uključivosti Erste Grupe, koja je podloga za lokalnu politiku EBC Grupe, bavi se pitanjima održivosti
vezanim uz raznolikost i ravnopravnost spolova. Promicanje raznolikosti unutar organizacije potiče otvorenu i uključivu
korporativnu kulturu, što pozitivno utječe na jednake mogućnosti za zaposlenike, kako bi se mogli razvijati i rasti unutar
organizacije.
Načela politike u skladu su s Izjavom o svrsi te su ugrađena u Kodeks ponašanja, koji stavlja naglasak na osiguravanje radnog
okruženja bez diskriminacije i uznemiravanja, kao i vrednovanje rada i vrijednosti svake osobe, neovisno o spolu, dobi, bračnom
statusu, seksualnoj orijentaciji, invaliditetu, rasi, boji kože, vjerskoj ili političkoj pripadnosti, etničkom podrijetlu, nacionalnosti ili
državljanstvu. Svaka članica Erste Grupe treba imati imenovanu odgovornu osobu (službenika za zaštitu od diskriminacije) koja
posreduje ili poduzima potrebne radnje u slučaju prijave diskriminacije ili uznemiravanja te vodi evidenciju o učestalosti i vrsti
prijava povezanih s diskriminacijom. Svrha politike je ocrtati kako Erste grupa odgovara na društveni kontekst u kojem djeluje.
Njome se rješavaju očekivanja dionika definiranjem zajedničkog razumijevanja raznolikosti i uključivosti unutar Erste grupe. Osim
toga, opisuje uloge i odgovornosti, kao i opće smjernice za razvoj, provedbu i prilagodbu strategija i ciljeva raznolikosti i inkluzije.
Grupno upravljanje raznolikošću (GDM) razvija i upravlja Strategijom raznolikosti i uključivanja (D&I) na razini cijele Erste
Grupe, uključujući i EBC Grupu. Ona definira okvire upravljanja, ključne pokazatelje uspješnosti (KPI‑jeve) te strukturu
izvještavanja. Grupna funkcija upravljanja raznolikošću koordinira provedbu D&I inicijativa u suradnji s lokalnim menadžerima za
raznolikost, savjetuje Upravu i najviše rukovodstvo o D&I temama kroz redovito izvještavanje te prati napredak kako bi se
osigurala strateška usklađenost. Interesi ključnih dionika uzimaju se u obzir kroz suradnju i koordinaciju s lokalnim menadžerima
za upravljanje raznolikošću te Grupnim i lokalnim timovima za komunikaciju.
Uprava ima najvišu razinu odgovornosti za provedbu politike. Politika se odnosi na Kodeks ponašanja Erste Grupe, koji se provodi i
u EBC Grupi, usklađen je sa standardima trećih strana poput Opće deklaracije o ljudskim pravima, Deklaracije ILO-a o temeljnim
načelima i pravima na radu te Smjernica Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima. Politika raznolikosti i uključivosti
grupe komunicira se svim zaposlenicima putem intraneta Erste Grupe, dok se lokalna politika EBC Grupe objavljuje na lokalnom
intranetu.
S1-2 – POSTUPCI ZA SURADNJU S VLASTITOM RADNOM SNAGOM I
PREDSTAVNICIMA RADNIKA O UČINCIMA
Kao odgovoran poslodavac, EBC grupa prepoznaje važnost suradnje sa svojom radnom snagom i predstavnicima radnika kako bi
razumjeli učinke svog poslovanja na svoje zaposlenike. Jedan od pristupa koji EBC Grupa koristi za ublažavanje negativnih
učinaka je poticanje kulture povratnih informacija. Kompanija podržava ovu kulturu pružajući mnoge kanale za izravan i
neizravan angažman sa zaposlenicima, rukovoditeljima, timovima i zajednicama. To zaposlenicima daje dovoljno prilika da izraze
svoja stajališta i zabrinutosti te daju povratne informacije o značajnim pitanjima ravnoteže između poslovnog i privatnog života,
zdravlja i sigurnosti, osposobljavanja i razvoja vještina, raznolikosti i jednakosti te bilo koje druge teme. Aktivnostima koje EBC
Grupa poduzima nastoji spriječiti negativan učinak na svoje zaposlenike i ojačati pozitivne učinke.
Upravi i predsjedniku Uprave povjerena je odgovornost upravljanja organizacijom na način koji služi najboljim interesima
kompanije, uzimajući u obzir interese i brige zaposlenika.
149
Izravna suradnja
EBC Grupa izravno komunicira sa svojim zaposlenicima putem godišnjih individualnih godišnjih razgovora o učinku, putem
interne društvene mreže Grupe, putem ankete o angažiranosti ili neizravno putem predstavničkih tijela kao što je radničko vijeće.
Aktivnosti koje potiču angažman zaposlenika odvijaju se na organizacijskoj razini banke ili povezanih društava, kao i na nižoj
razini kao što su razina tima, projekta ili zajednice.
Upravljanje učinkom
Upravljanje razvojem vještina u EBC Grupi temelji se na konstruktivnim povratnim informacijama te poštenoj i transparentnoj
procjeni potencijala pojedinca. Pojedinačni razgovor o učinku održava se svake godine između izravnog nadređenog rukovoditelja i
zaposlenika. Tijekom razgovora o učinku raspravlja se o doprinosu i učinku zaposlenika na uspjeh tvrtke i planu osobnog razvoja
zaposlenika. Direktori sektora (B-1), kao najviša uloga upravljanja, dužni su uzeti u obzir rezultate tihrazgovora i imati pregled
učinaka u svom području odgovornosti. Osim toga, procjene dugoročnog učinka i potencijala pojedinaca mogu se provesti tijekom
procjene talenata i planova nasljeđivanja tijekom cijele godine. Resurse za praćenje godišnjih ocjena osobnog učinka osigurava
svako društvo za sebe.
Interna društvena mreža na razini cijele grupe
Interna društvena mreža za zaposlenike Erste Grupe uspješno je pokrenuta 10. lipnja 2024. godine.Društvena mreža za zaposlenike
EBC Grupe pokrenuta je 2025. godine. Ona je dio komunikacijske platforme „echo“. Interna društvena mreža predstavlja
interaktivan i jednostavan komunikacijski kanal koji potiče dijalog među zaposlenicima. Povećava vidljivost i interakciju preko
granica zemalja i entiteta te stvara jedinstveno i zajedničko zaposleničko iskustvo. Osim toga, ovaj je alat koristan za najviše
rukovodstvo kako bi s cijelom organizacijom dijelilo i raspravljalo o aktualnim temama, inicijativama i događajima.
Sveukupno, internu društvenu mrežu Erste Grupe zaposlenici vrlo dobro prihvaćaju. Do kraja rujna 2025. postoji 20 aktivnih grupa
na razini cijele Grupe u kojima zaposlenici razmjenjuju znanja o ESG‑u, umjetnoj inteligenciji, tehnološkim trendovima itd., ili se
okupljaju kako bi pružali međusobnu podršku, npr. Queer and Allies zajednica, ErsteColours zajednica, Ability and Inclusion,
Women’s Talk zajednica, Gen Z zajednica. Osim toga, postoji više od 300 zajednica specifičnih za pojedine zemlje i članice Grupe.
Group Communications zajedno s lokalnim odjelima za komunikacije odgovorni su za razvoj komunikacijske platforme kako bi
unaprijedili zaposleničko iskustvo i ojačali upravljanje platformom na razini Grupe.
Anketa o angažiranosti
EBC Grupa, zajedno s Erste Grupom, ima za cilj poboljšati svoju kulturu na radnom mjestu aktivnim slušanjem zaposlenika i
djelovanjem na temelju njihovih povratnih informacija. Ankete zaposlenika pružaju uvid u angažman zaposlenika, identificirajući
snage i područja za rast. EBC Grupa ima za cilj provoditi anketu na godišnjoj razini. Sektor za ljudske resurse odgovoran je za
koordinaciju redovitih anketa o angažmanu.
Anketa o angažiranosti zaposlenika služi kao izuzetno vrijedan mehanizam za dobivanje povratnih informacija od zaposlenika koje
izravno utječu na odluke. Rezultati i povratne informacije dobivene anketom omogućuju provedbu učinkovitog plana poboljšanja i
djelovanja. Ti se rezultati predstavljaju lokalnim upravama i Holding Boardu na razini grupe. Timovi se potiču da rade na
poboljšanju identificiranih područja na razini tima. Nadalje, područja koja zahtijevaju poboljšanje, kao i sažetak akcija i pristupa na
razini zemlje, dostupni su svim zaposlenicima na intranetu.
U 2025. godini, u suradnji s Erste Grupom, EBC Grupa provela je anketu o angažiranosti zaposlenika kako bi izmjerila
angažiranost zaposlenika i pomogla da Erste postane najbolje moguće radno mjesto. U anketi je ponovno postignut vrlo visoki
odaziv od 82%, uz više od 5300 otvorenih komentara. Indeks angažiranosti EBC Grupe iznosio je 61 od mogućih 100 bodova, a
najbolji rezultati ostvareni su u području povratne informacije – 76% zaposlenika odgovorilo je da redovito dobivaju povratne
informacije od svojih menadžera.
Kako bi se osigurao pozitivan utjecaj rezultata ankete na zaposlenike, EBC Grupa inicirala je lokalni program za jačanje
angažiranosti pod nazivom „Sparkle“, s ciljem povećanja zadovoljstva zaposlenika kroz implementaciju ciljanih inicijativa.
Program monitorira i sponzorira Uprava, dok aktivnosti koordiniraju odjeli Ljudskih resursa, Korporativnih komunikacija i
Strategije. Inicijative su fokusirane na poboljšanje ključnih područja angažiranosti: komunikacija strategije, prepoznavanje
doprinosa zaposlenika, financijsko zdravlje, profesionalni razvoj i upravljanje karijerom itd.
NEIZRAVNA SURADNJA PREKO PREDSTAVNIKA RADNIKA
EBC Grupa kontinuirano surađuje s tijelima za zastupanje zaposlenika na strateškoj i operativnoj razini te dogovara redovite
sastanke Uprave i predstavničkih tijela. Kolektivni ugovor sklapa se između EBC-a i predstavnika sindikata.
150
Redovita suradnja između upravljačkih tijela predstavnika zaposlenika tijela odvija se u skladu s lokalnim zakonima i šire od
zakonskih zahtjeva. U sklopu ove obveze, radničko vijeće sudjeluje u zakonom definiranim odgovornostima informiranja,
savjetovanja ili davanja suglasnosti o različitim temama. Radničko vijeće Banke i Uprava imaju redovite sastanke. Osim toga,
Sektor ljudskih potencijala, koji je najviša pozicija s operativnom odgovornošću (direktor ljudskih potencijala), redovito se sastaje s
radničkim vijećem radi rasprava i održavanja stabilne komunikacije.
SURADNJA SA RANJIVIM SKUPINAMA
Kako bi stekli uvid u interese zaposlenika koji su dio ranjivih skupina, EBC Grupa je uspostavila razne inicijative kao što su
#različitoplavi blog u LMS-u; edukacija na temu komunikacije s osobama s invaliditetom; profesionalna rehabilitacija osoba s
invaliditetom na radnom mjestu - projekt u suradnji s CPRZ-om (za više informacija vidi poglavlje S1-4).Najviša pozicija s
operativnom odgovornošću je lokalni menadžer za raznolikost.
S1-3 – POSTUPCI ZA SANACIJU NEGATIVNIH UČINAKA I KANALI ZA VLASTITU
RADNU SNAGU KAKO BI IZRAZILI ZABRINUTOST
Postupci za sanaciju negativnih učinaka i kanali za izražavanje zabrinutosti vlastite radne snage ključni su za svaku organizaciju
koja brine o zadovoljstvu i angažmanu svojih zaposlenika. EBC Grupa ozbiljno shvaća ovu odgovornost i posvećena je rješavanju
svih značajnih negativnih učinaka na svoju radnu snagu koje može prouzročiti ili doprinijeti, s posebnom pažnjom na jednako
postupanje i diskriminaciju. EBC Grupa identificira i procjenjuje negativne učinke kroz anketu o angažiranosti zaposlenika,
mehanizme povratnih informacija između menadžera i zaposlenika te sustave za izvještavanje o incidentima putem namjenskih
kanala. Nadalje, EBC Grupa istražuje prijavljene probleme kako bi razumjela njihove temeljne uzroke.
Kada se utvrdi negativan učinak, EBC Grupa poduzima korake kako bi osigurala pravni lijek, koji može uključivati:
• Pružanje pristupa uslugama savjetovanja i podrške.
• Provedba korektivnih mjera, kao što su promjene pravila ili dodatna edukacija.
• Suradnja sa zaposlenicima i njihovim predstavnicima kako bi se osiguralo da su pruženi pravni lijekovi pravedni i
učinkoviti.
Kako bi osigurala učinkovitost, EBC Grupa prati rezultate svojih korektivnih mjera putem povratnih informacija pogođenih
zaposlenika i anketa o angažiranosti zaposlenika. Povratne informacije ne prikupljaju se za svaku pojedinačnu pritužbu. EBC
analizira trendove, rezultate i ankete povezane s pitanjima i zabrinutostima vlastite radne snage
Pristup otklanjanju diskriminacije
Kako bi se spriječili i ispravili slučajevi diskriminacije, EBC Grupa uspostavila je posebne kanale i procese (uključujući i platformu
za prijavu nepravilnosti) putem kojih zaposlenici mogu iznijeti svoje zabrinutosti. Zaposlenici EBC Grupe mogu prijaviti sve oblike
diskriminacije, uključujući rodnu ravnopravnost i jednaku plaću za rad jednake vrijednosti.
Cilj je osigurati politiku nulte tolerancije na neprihvatljivo ponašanje na radnom mjestu, uključujući diskriminaciju,
uznemiravanje, zlostavljanje, mobbing, nasilno ponašanje te rodno uvjetovanu diskriminaciju, kao i omogućiti zaposlenicima
pristup svim potrebnim kanalima za podnošenje pritužbi i puno ostvarivanje njihovih prava. Ove politike i interni akti dostupni su
na intranetu Banke, a zaposlenici se s relevantnom regulativom upoznaju tijekom onboarding procesa.
U Erste Bank Hrvatska pritužbe na diskriminaciju obrađuju se u skladu sa zakonskim zahtjevima i Erste vrijednostima. Svaka
pritužba može se podnijeti "Ovlaštenim osobama" koje imenuje Uprava. "Ovlaštene osobe" obično uključuju zaposlenike iz Sektora
pravnih poslova i HR-a koji osiguravaju pravičan postupak i pružaju podršku zaposlenicima. Posebna pažnja posvećuje se i
provedbi preventivnih mjera i edukaciji (npr. u sklopu Start programa za rukovoditelje). U bliskoj suradnji s radničkim vijećem i
drugim predstavnicima zaposlenika poduzimaju se posebne mjere vezane uz edukaciju, osvještavanje i upravljanje sukobima.
Kanali za izražavanje zabrinutosti
Kao što je već opisano, EBC Grupa uspostavila je više dostupnih kanala putem kojih zaposlenici mogu izraziti svoju zabrinutost i
riješiti njihove potrebe od strane tvrtke:
• Neposredni rukovoditelj kao prva kontaktna točka
• Postupak prijave nepravilnosti (zviždanje)
• Predstavnici radnika, npr. lokalna radnička vijeća
• Ankete zaposlenika
• Proces upravljanja učinkom
• Kontakt s HR business partnerima
• Kontakt s Ovlaštenom osobom za borbu protiv diskriminacije, Etičkim odborom
151
Svi zaposlenici mogu zatražiti savjet u potpunoj povjerljivosti od osoba zaduženih za ljudske potencijale ili Ovlaštenih osoba, a
formalni postupak opisan je u Pravilniku o radu.
Svako društvo odlučuje o lokalnim inicijativama za informiranje zaposlenika o dostupnosti kanala za izražavanje zabrinutosti.
Jedna od opcija koja se koristi je informiranje novo zaposlenih osoba tijekom onboarding programa.
Kanali putem kojih zaposlenici mogu izraziti svoju zabrinutost i potrebe dobro su uspostavljeni, jer se redovito odvijaju dijalozi s
menadžerima kao i anketa među zaposlenicima. Zbog dosljedne dinamike pružanja prilika za angažman i mnoštva kanala
dostupnih zaposlenicima da izraze svoje brige i probleme, mjere poduzete za poboljšanje pitanja zaposlenika redovito se prate
uzimajući u obzir interese zaposlenika na razini lokalnog poslovnog subjekta.
Na razini grupe, Erste Grupa može procijeniti učinkovitost kanala za zviždače, što uključuje i prijave vezane uz neprihvatljivo
ponašanje. Mjere poduzete na temelju izvještaja o zviždačima izvještavaju se upravi i nadzornom odboru. Politike protiv odmazde
opisane su u poglavlju G1-1 Politike poslovnog ponašanja i korporativna kultura. Direktor Sektora ljudskih potencijala član je
odbora za zviždače, što ukazuje da se predmetima vezanim uz njegove zaposlenike posvećuje posebna pažnja. EBC Grupa može
procijeniti učinkovitost kanala za zviždače, što uključuje i prijave vezane uz neprihvatljivo ponašanje. Mjere poduzete na temelju
izvještaja o zviždačima izvještavaju se upravi i Holdingu.
S1-4 – PODUZIMANJE MJERA ZA ZNAČAJNE UČINKE NA VLASTITU RADNU SNAGU,
PRISTUPI UPRAVLJANJU ZNAČAJNIM RIZICIMA I OSTVARIVANJE ZNAČAJNIH
PRILIKA POVEZANIH S VLASTITOM RADNOM SNAGOM TE DJELOTVORNOST TIH
MJERA
Sektor ljudskih potencijala EBC Grupe identificira potrebne i odgovarajuće aktivnosti kako bi se adresirali stvarni ili potencijalni
negativni utjecaji na radnu snagu kroz strukturirane procese ugrađene u HR strategiju i politike. Kako bi se osiguralo da
organizacijske prakse ne uzrokuju niti ne doprinose značajnim negativnim utjecajima na zaposlenike, Sektor ljudskih potencijala
blisko surađuje s Radničkim vijećem, a gdje je relevantno, i s drugim odjelima.
EBC Grupa je provela različite aktivnosti za adresiranje značajnih tema rodne ravnopravnosti, osposobljavanja i razvoja vještina i
raznolikosti kako bi pokazala predanost sprečavanju, ublažavanju i otklanjanju značajnih negativnih učinaka, a posebno postizanju
pozitivnih učinaka i prilika. Erste Grupa uspostavila je grupne politike koje pružaju okvir za njezin pristup ovim značajnim
pitanjima (navedeno u poglavlju S1-1). Lokalne politike EBC-a poštuju hrvatski pravni okvir, a usklađuju se s politikama grupe
kroz proces implementacije.
Financijski i drugi resursi za aktivnosti vezane uz zaposlenike EBC Grupe raspoređuju se lokalno za Hrvatsku i za Crnu Goru.
Aktivnosti se provode kontinuirano kako bi se osigurao pozitivan utjecaj na zaposlenike te ublažio negativan učinak razlike u
plaćama među spolovima, čime se osigurava rodna ravnopravnost i sprječava potencijalni negativni utjecaj diskriminacije.
Tablica 22: Popis ključnih mjera povezanih s vlastitom radnom snagom

Podpodtema | Popis ključnih mjera | Politika
S1 – Rodna ravnopravnost i jednaka plaća za rad jednake vrijednosti | — Provođenje analize razlike u plaćama između spolova — Osiguravanje uravnoteženih nominacija u programima za talente — Provođenje razgovora za sva radna mjesta — Uključivanje žena na popise kandidata za uži izbor i liste nasljednika — Provođenje revizije raznolikosti na razini cijele Erste Grupe (Indeks karijere žena | — Politika nagrađivanja Erste Grupe i EBC Grupe — Politika raznolikosti i uključenosti Erste Grupe i EBC Grupe
S1 – Edukacija i razvoj vještina | — Razvoj zaposlenika i menadžmenta — Unaprjeđenje znanja iz područja podataka i umjetne inteligencije kroz programe razvoja vještina budućnosti — Programi za talente i nasljednike te strateško upravljanje vještinama — Razgovori o učinku i razvoju (poglavlje S1-2) | — "People and Culture" strategija Erste Grupe, strategija upravljanja ljudskim potencijalima EBC Grupe — Politika nasljeđivanja Erste Grupe i EBC Grupe
S1-Raznolikost | — Standardi zapošljavanja i planiranja nasljednika temeljeni na Indeksu ženskih karijera (FKI) — Diversity blog (blog o raznolikosti) — Program radnog mentorstva za osobe s invaliditetom — Strategije sprječavanja diskriminacije | — Politika raznolikosti i uključenosti Erste Grupe i EBC Grupe

152
RODNA RAVNOPRAVNOST I JEDNAKA PLAĆA ZA RAD JEDNAKE VRIJEDNOSTI
Erste Grupa ponovno potvrđuje svoju snažnu predanost unapređenju rodne ravnopravnosti i osiguravanju jednakog plaćanja za rad
jednake vrijednosti. U 2025. godini, Grupa nastavlja aktivno podržavati inicijativu Women Career Index te održava praćenje i
upravljanje razlikom u plaćama među spolovima, čime dodatno učvršćuje svoju posvećenost stvaranju pravednog i uključivog
radnog okruženja.
Cilj je inicijative skupine za analizu razlike u plaćama između spolova imati zajednički pristup na razini cijele skupine,
upotrebljavati zajedničku metodologiju, zajedničke definicije i istu certifikaciju. Razlika u plaćama između spolova mjeri se kao
neprilagođeni indeks i kao prilagođeni indeks pri čemu se uzimaju u obzir strukturni čimbenici objašnjenja. Više informacija nalazi
se u poglavlju S1-16. Koordinacija aktivnosti leži u grupnim i lokalnim sektorima ljudskih potencijala.
Različite inicijative potiču ravnopravnost spolova u Erste grupi, kao što su:
• Provođenje analize razlike u plaćama između spolova
• Osiguravanje uravnoteženih nominacija u programima za talente
• Provođenje razgovora za sva radna mjesta
• Uključivanje žena na popise kandidata za uži izbor i liste nasljednika
• Provođenje revizije raznolikosti na razini cijele Erste Grupe (Indeks karijere žena).
Izračun razlike u plaćama između spolova, prilagođene i neprilagođene, provodi se za sve zaposlenike. Analize strukturnih učinaka
i prilagođenog jaza provode se za više od 80% zaposlenika (isključujući studente i pripravnike). Cilj je ove aktivnosti osigurati
transparentnost u pogledu jednakih mogućnosti spolova i nagrađivanja u cijeloj skupini. Osiguravanje uravnoteženih nominacija u
upravljanju talentima, provođenje selekcijskih razgovora za sve pozicije, uravnoteženi popisi nasljednika i provođenje revizije
raznolikosti na razini cijele Erste Grupe mjere su za uravnoteženje rodne zastupljenosti na rukovodećim pozicijama kako bi se
adresirao negativan učinak razlike u plaćama između spolova u entitetima na koje se odnose Politika raznolikosti i uključenosti
Erste Grupe i EBC Grupe i Politika nasljeđivanja Erste Grupe i EBC Grupe. Ova aktivnost dio je procesa Erste Grupe u kojem EBC
Grupa aktivno sudjeluje pružanjem svih relevantnih podataka.
Proces prikupljanja i analize podataka započet je 2024. godine i nastavio se u 2025. Rezultati analize komunicirani su Upravi i
direktorima B-1 razine i definirane su odgovarajuće mjere. Redovitim praćenjem i prilagodbom, EBC Grupa se nada da će spriječiti
negativne učinke. Mjere povezane s pitanjem održivosti u području rodne ravnopravnosti i jednake plaće za jednak rad prate se
pomoću utvrđenih ciljeva rodne zastupljenosti u menadžmentu i kontinuirano se ocjenjuje njihova učinkovitost (za više
informacija vidjeti poglavlje S1-5).
Provedbom ovih inicijativa i postavljanjem ciljeva koji se odnose na uravnoteženu rodnu raspodjelu u top menadžmentu,
organizacija njeguje više uključivo i raznoliko okruženje, gdje su jednake mogućnosti osigurane za sve zaposlenike, bez obzira na
spol ili bilo koje druge karakteristike.
EDUKACIJA I RAZVOJ VJEŠTINA
EBC Grupa potiče kontinuirano učenje i razvoj, prepoznajući mogućnosti i potencijal tehnologije i umjetne inteligencije. Kroz
prilagođene edukacije i dodatno usavršavanje u području novih tehnologija i umjetne inteligencije, EBC Grupa unapređuje i
osnažuje profesionalne vještine i kvalifikacije zaposlenika. To ne samo da podržava individualni rast zaposlenika, već povećava i
produktivnost te inovativnost EBC Grupe.
Fokus edukacija i razvojnih aktivnosti stavljen je na vještine budućnosti, poput podatkovne pismenosti i umjetne inteligencije.
Cjeloviti pristup razvoju znanja uključuje specijalizirane edukacije (primjerice o podacima i umjetnoj inteligenciji), razgovore o
učinku i razvoju, te ciljane programe razvoja rukovoditelja i zaposlenika. Kako bi se procijenio učinak individualnih i timskih
razvojnih inicijativa, EBC Grupa prati prosječan broj sati edukacije po zaposleniku (poglavlje S1-13).
Razvoj zaposlenika i menadžmenta
U Erste Grupi korištenje tehnologije i umjetne inteligencije bitni su elementi ugrađeni u inicijative učenja i razvoja. Time se želi
osigurati odgovarajuća razina znanja u svim funkcionalnim i liderskim programima, s ciljem pripreme zaposlenika i menadžmenta
za uspješno upravljanje transformacijom i učinkovito korištenje inovacija. Erste Grupa organizira centralno vođene programe
učenja na razini Grupe, kao i ciljane razvojne programe na razini zemalja.
Specijalizirane edukacije u cijeloj grupi pokrivaju područja kao što su korporativno bankarstvo i tržišta, financije, kontroling,
upravljanje aktivom i pasivom, računovodstvo, izvrsnost u radu s podacima i znanja iz područja umjetne inteligencije. Ovi
programi predstavljaju kontinuiranu inicijativu osmišljenu za postizanje dugoročnog učinka. Svi se programi nude na godišnjoj
razini i provode se već nekoliko godina.
153
Zaposlenici i menadžeri EBC Grupe aktivno koriste ove mogućnosti učenja kako bi dodatno ojačali svoja znanja i kompetencije.
Osim toga, EBC Grupa organizira i lokalne programe prilagođene svojim specifičnim potrebama.
Coaching, mentorstvo i ciljani programi razvoja menadžmenta pomažu liderima razviti način razmišljanja i vještine potrebne za
rukovođenje u tehnološki naprednom okruženju. Primjerice, program razvoja za CEO članove Uprave fokusirao se na globalne
trendove poput digitalne transformacije, digitalnog načina razmišljanja, inovacija u poslovnim modelima i upravljanju. Kroz
program se ojačalo zajedničko razumijevanje novih tehnologija i načina upravljanja unutar strategije Erste Grupe.
U 2025. uveden je Tjedan učenja na razini cijele Erste Grupe koji dodatno povezuje učenje sa strateškim prioritetima. Tijekom ovog
tjedna, svaki dan se održalo pet predavanja na temu vještina budućnosti ili internih digitalnih projekata, uključujući i konkretne
primjere primjene digitalizacije i korištenja umjetne inteligencije. Program je bio otvoren za sve zaposlenike, a snimke predavanja
bile su dostupne nakon događaja. EBC Grupa aktivno je podržala ovu inicijativu promoviranjem događaja te poticanjem
zaposlenika da sudjeluju i iskoriste ovu opciju za svoj razvoj.
Uz grupne razvojne programe i ponude, EBC Grupa zaposlenicima i menadžerima nudi niz lokalnih mogućnosti učenja, sve
dostupne i jednostavne za prijavu putem lokalnog sustava za upravljanje edukacijama, EKA. Dostupnost razvojnih sadržaja
kontinuirano se poboljšava primjenom digitalnih formata učenja.
Jačanje kompetencija u području podataka i umjetne inteligencije (AI)
U skladu s poslovnom strategijom, jačanje znanja i sposobnosti u području podataka i umjetne inteligencije (AI) na razini cijele
Grupe definirano je kao ključni strateški cilj za nadolazeće razdoblje. U suradnji s Grupnim odjelom za AI, implementirani su
strukturirani programi edukacije prilagođeni specifičnim ulogama i očekivanim vještinama zaposlenika. Programi obuhvaćaju
širok spektar formata, uključujući digitalne tečajeve o osnovama AI pismenosti za sve zaposlenike, tematske webinare te
specijalizirane seminare.
Poseban naglasak stavljen je na razvoj vodstva kroz program „AI za izvršne direktore“, usmjeren na prepoznavanje umjetne
inteligencije kao katalizatora inovacija i konkurentske prednosti te na identifikaciju prilika za stvaranje dodatne vrijednosti.
Dodatno, kroz lokalni „EBC AI Learning Program“, osigurana je edukacija različitih stupnjeva složenosti za tri ključne skupine:
najviši menadžment, napredne korisnike te ostale zaposlenike. Uz navedeno, provedene su i specijalizirane obuke o primjeni AI
rješenja u specifičnim poslovnim procesima unutar pojedinih organizacijskih jedinica. U različitim formatima programa
sudjelovalo je više od 1.500 zaposlenika, što potvrđuje visoku razinu angažiranosti i predanost Grupe sustavnom razvoju digitalnih
sposobnosti.
Programi upravljanja talentima i nasljeđivanjem
Putem svojih programa za upravljanje talentima i nasljeđivanjem, EBC grupa nastoji osigurati kontinuitet upravljanja, izgraditi
buduće sposobnosti te promicati raznolikost i jednake prilike. Planiranje nasljeđivanja u EBC-u osmišljeno je radi:
• osiguravanja kontinuiteta poslovanja na ključnim pozicijama kroz stabilno vodstvo usmjereno na rast;
• razvoja i zadržavanja zaposlenika s visokim potencijalom;
• usklađivanja s prepoznatljivim standardom „Erste lidera“, uz naglasak na izvrsnost u vođenju i spremnost na buduće
izazove.
Ovaj je pristup započeo s pozicijama razine B-1, a trenutno se kaskadno primjenjuje na ostale upravljačke uloge. U 2025. godini
EBC je implementirao proces nasljeđivanja za menadžere razine B-2, uvodeći strukturirani pristup procjeni i nominaciji uz snažan
naglasak na ravnopravnost spolova. Uspostavljena je baza potencijalnih nasljednika (succession pool) temeljena na procjenama
liderskog potencijala, uz posebnu pozornost na osiguravanje jednake zastupljenosti žena. Pokretanje namjenskog programa za
razvoj vještina vođenja za identificirane nasljednike planirano je za 2026. godinu. Ova inicijativa dio je širih nastojanja Erste grupe
usmjerenih na poticanje pravednog razvoja karijere za žene, što je dodatno potkrijepljeno uvidima temeljenim na podacima iz
Indeksa ženskih karijera (FKi).
Ocjene učinka i razgovori o razvoju
U EBC Grupi upravljanje talentima temelji se na konstruktivnim povratnim informacijama, poštenoj i transparentnoj procjeni
potencijala pojedinaca te visokokvalitetnim razvojnim aktivnostima u partnerstvu s međunarodno priznatim institucijama. Svake
godine svi zaposlenici pozvani su na razgovor za procjenu zaposlenika sa svojim linijskim menadžerima kako bi definirali ciljeve za
tekuću godinu i osmislili razvojne planove koji će pomoći zaposlenicima u njihovom daljnjem osobnom razvoju.
Budući da je Erste grupa 2025. godine pokrenula inicijativu za upravljanje vještinama i započela usklađivanje s katalogom
standardiziranih vještina na razini cijele Grupe, razvojni ciljevi bit će sve više usmjereni na izgradnju vještina spremnih za
budućnost. To se posebno odnosi na digitalnu pismenost, pismenost u području kibernetičke sigurnosti i umjetne inteligencije (AI),
kao i na druge relevantne teme. Ovakav pristup osigurat će zaposlenicima EBC grupe potrebne kompetencije za poticanje inovacija,
angažiranosti i dugoročnog stvaranja vrijednosti.
154
Oportunitetna učinkovitost kvalificiranih visokokvalificiranih zaposlenika s većim angažmanom i produktivnošću zaposlenika nije
izravno mjerljiva bilo kojim specifičnim pokazateljem, već može biti vidljiva dugoročno kroz poboljšanja procesa i proizvoda koji
neizravno doprinose financijskom rezultatu tvrtke.
RAZNOLIKOST
Inicijative Erste Grupe u području raznolikosti, poput grupnih edukacija, monitoriranja Indeksa ženskih karijera (FKi) i različitih
događaja posvećenih raznolikosti, imaju pozitivan učinak na zaposlenike Erste Grupe i EBC Grupe poticanjem uključive
korporativne kulture. Na taj način stvara se otvoreno okruženje u kojem zaposlenici osjećaju da ih se poštuje i podržava.
EBC nastoji stvoriti okruženje koje podržava raznolikost i poštovanje drugih, bilo da su zaposlenici, partneri ili klijenti banke.
Posljednjih godina banka je pokrenula i provela niz inicijativa i aktivnosti pod sloganom #različitoplavi, usmjerenih na podršku
raznolikosti unutar organizacije.
Glavni pokrovitelj ovih inicijativa je izvršni direktor banke, Christoph Shoefboeck, koji povremeno aktivno sudjeluje u nekim od
aktivnosti. Tijekom cijele godine redovito se održavaju edukativne radionice na teme stereotipa, predrasuda i nesvjesnih
pristranosti, prilagođene različitim skupinama zaposlenika i u različitim formatima (online, uživo, webinari itd.). Uz ovo, teme iz
područja raznolikosti promiču se, u manje formalnom formatu, kroz #različitoplavi blog, u sklopu platforme za e-učenje Erste
Guru.
Tijekom 2025. godine, EBC Grupa aktivno je sudjelovala u nekoliko zajedničkih inicijativa unutar Erste Grupe, pokazujući snažnu
predanost izgradnji radnog okruženja koje potiče poštovanje i uključivost:
• Provedba grupnih online treninga „Poticanje kulture međusobnog poštovanja“ i „Prepoznavanje i sprječavanje seksualnog
uznemiravanja“, osmišljenih za podizanje svijesti i jačanje zajedničkog razumijevanja (ne)prihvatljivog ponašanja na
radnom mjestu.
• Uključivanje u prvi grupni događaj povodom Međunarodnog dana žena, niz online predavanja otvorenih za sve
zaposlenike. Predavanja su istaknula važnost ravnopravnosti spolova u poslovnom kontekstu.
• Sudjelovanje u provedbi mjera proizašlih iz Indeksa ženskih karijera (FKi), s fokusom na unaprjeđenje ravnopravnosti
spolova, povećanje zastupljenosti žena na rukovodećim pozicijama te podršku razvoju ženskih karijera. Nadovezujući se
na prošlogodišnju FKi analizu, Erste Grupa nastavila je poticati ravnopravni razvoj karijera žena u cijeloj organizaciji. FKi
model indeksiranja omogućava strateški uvid u strukturu organizacije i njezinu spremnost na promjene, te daje referentni
okvir za usporedbu s različitim industrijama. Ovo je kontinuirana inicijativa koja uključuje sve lokalne banke na ključnim
tržištima Erste Grupe, a prikupljanje podataka se provodi u redovitim ciklusima. Na temelju grupnih rezultata uvedene su
dvije ključne mjere za unapređenje jednakih mogućnosti: definiranje smjernica za uključivo zapošljavanje i smjernica za
planiranje nasljednika. Dodatno, EBC Grupa pokrenula je lokalni proces planiranja i razvoja nasljednika za menadžere na
B‑2 razini, s fokusom na integraciju načela ravnopravnosti spolova kroz cijeli proces.
• Zajedničko obilježavanje Međunarodnog dana osoba s invaliditetom na razini cijele Erste Grupe, održano 3. prosinca.
Ovaj online događaj imao je za cilj podizanje svijesti i poticanje uključivanja osoba s invaliditetom u radno okruženje. Ove
inicijative i aktivnosti pokazuju dugoročnu predanost Erste Grupe i EBC Grupe da razvijaju raznolikost i uključivost kao
sastavni dio Erste organizacijske kulture.
Standardi za zapošljavanje i planiranje nasljednika temeljeni na Indeksu ženskih karijera (FKi)
Nadovezujući se na prošlogodišnju analizu, Erste Grupa nastavila je poticati ravnopravni razvoj karijera žena u cijeloj organizaciji.
FKi model analize omogućava strateški uvid u strukturu organizacije i njezinu spremnost na promjene, te daje referentni okvir za
usporedbu s različitim industrijama. Ovo je kontinuirana inicijativa koja uključuje sve lokalne banke na ključnim tržištima Erste
Grupe, a prikupljanje podataka se provodi u redovitim ciklusima.
U 2025. rezultati analize su iskorišteni za definiranje konkretnih aktivnosti. Na temelju nalaza na razini Grupe razvijene su dvije
krovne mjere za unapređenje jednakih mogućnosti: uspostava standarda uključivog zapošljavanja te standarda za planiranje
nasljednika. Dodatno, EBC grupa je definirala lokalnu aktivnost kojom podržava ovu grupnu inicijativu - implementacija procesa
planiranja i razvoja nasljednika za menadžere na B‑2 razini, s posebnim naglaskom na osiguravanje uravnotežene zastupljenosti
ženskih liderskih talenata u bazi nasljednika.
Diversity blog
Godine 2023. pokrenut je novi format za promociju raznolikosti i uključivosti — blog #različitoplavi, kao dio e‑learning platforme
Erste Guru. Blog donosi tekstove, video materijale, intervjue i članke na temu integracije osoba s invaliditetom, rodnih stereotipa,
LGBTIQ+ zajednice i mnogih drugih. Sadržaj je dostupan svim zaposlenicima te u manje formalnom formatu potiče promišljanje o
ovim temama. Blog se kontinuirano ažurira novim sadržajima i snimkama online edukacija iz ovog područja.
155
Program radnog mentorstva za osobe s invaliditetom
Od 2022. godine EBC Grupa aktivno je uključena u inicijativu radnog mentorstva za osobe s invaliditetom u suradnji s
institucijama koje se bave profesionalnom rehabilitacijom osoba s invaliditetom. U 2025. projekt je proširen na novu lokaciju u
Rijeci, u suradnji s Centrom za profesionalnu rehabilitaciju Rijeka. Ova inicijativa ne samo da podržava osobni i profesionalni
razvoj osoba s invaliditetom, već i potiče veću senzibiliziranost i uključivost unutar timova i šireg radnog okruženja.
U skladu s novim zakonskim smjernicama koje se odnose na pristupačnost proizvoda i usluga osobama s invaliditetom, EBC Grupa
je 2025. uvela online edukaciju na ovu temu. Edukacija je dostupna putem LMS platforme, obavezna je za sve zaposlenike i
fokusira se na znanja i vještine potrebne za primjerenu i efikasnu komunikaciju s osobama s invaliditetom.
Dodatno, EBC je bila jedna od rijetkih tvrtki koja je putem sponzorstva podržala 30. hrvatski simpozij osoba s invaliditetom.
Simpozij je uključivao stručne rasprave o razini uključivosti u hrvatskom društvu, promicanju prava osoba s invaliditetom te
inkluzivnim praksama zapošljavanja.
Inicijativa protiv uznemiravanja
U skladu s Politikom raznolikosti i uključenosti, uspostava i održavanje okruženja bez diskriminacije prepoznati su kao temeljni
preduvjet za poticanje uključive kulture na radnom mjestu. Ova obveza odnosi se na sve zaposlenike EBC grupe i predstavlja
kontinuiranu inicijativu u svim vremenskim horizontima s ciljem sprječavanja potencijalnih negativnih utjecaja. Diskriminacija na
radnom mjestu može duboko utjecati na ranjive skupine zaposlenika stvaranjem neprijateljskog i nesigurnog radnog okruženja.
Takve pojave mogu dovesti do povećanog stresa i tjeskobe, izazivajući kod zaposlenika osjećaj nepodržanosti i isključenosti, što
može negativno utjecati na njihovo mentalno i fizičko zdravlje.
Kao temeljna mjera, provode se edukacije na razini cijele Grupe pod nazivima „Poticanje odnosa punih poštovanja“ i
„Prepoznavanje i sprječavanje seksualnog uznemiravanja“ s ciljem podizanja svijesti, izgradnje kompetencija i jačanja zajedničkog
razumijevanja profesionalnog ponašanja na radnom mjestu.
U EBC-u se pritužbe na diskriminaciju obrađuju u skladu sa zakonskim zahtjevima i vrijednostima Erste grupe. Svaka pritužba
može se podnijeti „ovlaštenim osobama“, kako je opisano u poglavlju S1-3. Ljudski i financijski resursi za aktivnosti povezane sa
zaposlenicima EBC grupe dodjeljuju se na temelju godišnjeg plana budžetiranja, kao dio redovnog procesa planiranja proračuna.
S1-5 – CILJNE VRIJEDNOSTI POVEZANE S UPRAVLJANJEM ZNAČAJNIM
NEGATIVNIM UČINCIMA, POTICANJEM POZITIVNIH UČINAKA I UPRAVLJANJEM
ZNAČAJNIM RIZICIMA I PRILIKAMA
Postavljanje ciljeva važna je organizacijska praksa jer pomaže usmjeriti napore i resurse prema postizanju konkretnih rezultata, a
njome se centralno upravlja na razini Erste Grupe i EBC Grupe. Iako Erste Grupa ne postavlja mjerljive ciljeve za praćenje
učinkovitosti svih politika i aktivnosti na razini Grupe, temeljem procjene prioriteta definirani su posebni ciljevi povezani s
materijalnim temama raznolikosti te ravnopravnošću spolova i jednakom plaćom za rad jednake vrijednosti. Cilj povećanja broja
žena na najvišim menadžerskim razinama pozitivno utječe i na neprilagođenu i na prilagođenu razliku u plaćama, čime podupire
jednaku plaću za rad jednake vrijednosti. Ti su ciljevi objavljeni u EBC Politici raznolikosti i uključivosti te doprinose
ravnopravnom profesionalnom razvoju kako bi se osigurale jednake mogućnosti za sve.
Na razini Erste grupe i EBC grupe cilj je ispraviti učinak razlike u plaćama između spolova uravnoteženjem rodne raspodjele na
najvišim rukovodećim pozicijama (razina uprave i B-1). Definirane su ciljne vrijednosti za EBC: Udio podzastupljenog spola u
upravi i udio podzastupljenog spola u razini uprava –1. Sveobuhvatni cilj strategije upravljanja ljudskim potencijalima EBC Grupe
jest osigurati raznoliku organizacijsku kulturu koja potiče kolektivni doprinos i učinak, neovisno o spolu, geografiji, entitetu ili
poslovnom području.
Učinkovitost upravljanja materijalnim utjecajima može se vidjeti kroz rezultate godišnjeg istraživanja angažiranosti, koje obuhvaća
niz ključnih tema. One uključuju individualni doprinos, osnaživanje zaposlenika, kontinuirano poboljšavanje, povratne
informacije menadžmenta, mogućnosti za razvoj, motivaciju za dodatni angažman, dostupnost tehnoloških resursa te namjeru
zaposlenika da i u budućnosti ostanu raditi u EBC Grupi. Istraživanje angažiranosti predstavlja ključni alat za mjerenje
zadovoljstva zaposlenika, identificiranje područja za poboljšanje te osiguravanje da se potrebe i očekivanja zaposlenika uistinu
zadovoljavaju. Područja za poboljšanje i rezultati istraživanja transparentno su prikazani i dostupni na intranetu Erste Grupe i EBC
Grupe.
156
Ciljevi vezani uz zastupljenost spolova u Upravi i na B-1 razini
Ciljna vrijednost za zastupljenost spolova na razini Uprave unutar Erste Grupe, uključujući i EBC Grupu, definirana je kao
minimalno 30% zastupljenosti podzastupljenog spola u Upravama lokalnih banaka na ključnim tržištima do 2028. godine. Što se
tiče razine B‑1, lokalni cilj za EBC je postavljen nešto ambicioznije — na 40% — u odnosu na cilj Grupe koji iznosi 33%
podzastupljenog spola.
Ovi ciljevi povezani su s Politikom raznolikosti i uključenosti EBC Grupe te Politikom nasljeđivanja, a odnose se na materijalno
područje ravnopravnosti spolova i jednake plaće za rad jednake vrijednosti. Ciljevi su postavljeni kako bi se podržale jednake
prilike za žene u top menadžmentu te pomoću njih EBC Grupa nastoji ublažiti negativan učinak neprilagođene razlike u plaćama,
koji je uglavnom povezan s većom zastupljenošću muškaraca na bolje plaćenim rukovodećim pozicijama.
Erste Grupa prati napredak u ostvarivanju ciljeva putem nadzorne ploče (dashboard). U prvoj politici raznolikosti iz 2017. godine
bio je definiran jedan zajednički cilj za zastupljenost spolova koji se odnosio i na članove Uprave i na B‑1 razinu i vrijedio za sve
entitete unutar Erste Grupe. 2023. provedena je značajnija revizija ciljeva. Trenutne ciljane vrijednosti odnose se na razdoblje do
2028. godine.
Prijedlog ciljeva raznolikosti u najvišem menadžmentu odobrio je Odbor za imenovanja EBC-a. Tim za upravljanje raznolikošću
Erste Grupe unutar odjela People & Culture analizirao je udio žena na rukovodećim pozicijama tijekom prethodnih godina te
procijenio potrebu za postavljanjem ciljeva za lokalne banke na ključnim tržištima. Zaposlenici niti predstavnici radnika nisu bili
uključeni u proces postavljanja tih ciljeva. U 2025. godini nisu provedene izmjene postojećih ciljeva. Budući da su ciljevi postavljeni
do 2028. godine (srednjoročno razdoblje), nema potrebe za njihovim redovitim ažuriranjem, osim u slučaju regulatornih promjena
ili promjena u strategiji.
Uspješnost u odnosu na definirane ciljeve prikazana je u tablici Ostvarenja ciljnih vrijednosti za EBC.
Tablica 23: Ostvarenja ciljnih vrijednosti

| Nedovoljno zastupljen spol u Upravi | Nedovoljno zastupljen spol na B-1 razini
Minimalna ciljna vrijednost do 2028 | 2025 | 2024 | 2023 | Minimalna ciljna vrijednost do 2028. | 2025 | 2024 | 2023
Erste & Steiermärkische bank d.d. (Erste Bank Croatia) | 30 % | 20 % | 20 % | 0 % | 40 % | 40,9% | 43,5% | 43,5%

1* Uzimajući u obzir ovu minimalnu kvotu, može se odlučiti o višoj kvoti. Erste Bank Hrvatska odlučila je svoj lokalni cilj podzastupljenosti spola u B-1 staviti na 40%
S1-6 – OBILJEŽJA ZAPOSLENIKA PODUZEĆA
Na dan 31.12.2025. EBC Grupa imala je 3,286 aktivnih zaposlenika. Zaposlenici aktivno obavljaju poslovne aktivnosti ili pružaju
usluge društvu koje izvješćuje na temelju svoje radne uloge za koju primaju primitke u skladu s Politikom primitaka EBC Grupe.
Uključeni su svi aktivni zaposlenici i zaposlenici na dugotrajnom bolovanju.
Podaci se iskazuju u broju zaposlenih (jedna osoba = jedan zaposlenik, neovisno o broju odrađenih sati). Mjera broja zaposlenih
relevantan je pokazatelj za radno pravo i pruža bolju sliku kad je riječ o materijalnim temama kao što su osposobljavanje,
raznolikost, zdravlje i sigurnost, u odnosu na mjere izražene ekvivalentom punog radnog vremenom. Pokazuje cjelovitu sliku
raznolikosti organizacije te napora uloženih u edukaciju i razvoj vještina, neovisno o broju odrađenih sati. Mjerenje svih
pokazatelja o radnoj snazi usklađeno je s Erste Grupom. Mjerenje ovog pokazatelja nije potvrdilo vanjsko tijelo osim ovog
neovisnog revizora.
Tablica 24: Broj aktivnih zaposlenika raščlanjen po spolu

Spol | 2024 | 2025
Muškarci | 992 | 989
Žene | 2.352 | 2.297
Drugi | – | –
Nije prijavljeno | – | –
Ukupno zaposlenih | 3.344 | 3.286

157
Tablica 25: Broj aktivnih zaposlenih u EBC grupi po zemljama

Zemlje | 2024 | 2025
Hrvatska | 2.970 | 2.913
Crna Gora | 374 | 373

Većina zaposlenika EBC Grupe ima ugovor na neodređeno vrijeme.
T ablica 26: Broj aktivnih zaposlenika prema vrsti ugovora, raščlanjen po spolu

2025 | Žene | Muški | Drugi | Nije prijavljeno | Ukupan
Broj zaposlenika | 2.297 | 989 | – | – | 3.286
Broj stalno zaposlenih | 2.163 | 928 | – | – | 3.091
Broj zaposlenika na određeno vrijeme | 134 | 61 | – | – | 195
Broj stalno zaposlenih | 2.164 | 978 | – | – | 3.142
Broj zaposlenika s nepunim radnim vremenom | 133 | 11 | – | – | 144
Broj nezajamčenih sati zaposlenika | – | – | – | – | –
2024 |  |  |  |  |
Broj zaposlenika | 2.352 | 992 | – | – | 3.344
Broj stalno zaposlenih | 2.235 | 946 | – | – | 3.181
Broj zaposlenika na određeno vrijeme | 117 | 46 | – | – | 163
Broj stalno zaposlenih | 2.287 | 989 | – | – | 3.276
Broj zaposlenika s nepunim radnim vremenom | 65 | 3 | – | – | 68
Broj nezajamčenih sati zaposlenika | – | – | – | – | –

Tablica 27: Fluktuacija zaposlenika (uključujući umirovljenje)

| 2024 | 2025
Novi zaposlenici | 243 | 336
Žene | 183 | 243
Muškarci | 60 | 93
Drugi | – | –
Spol nije prijavljen | – | –
Osobe koje napuštaju poduzeće | 340 | 366
Žene | 250 | 259
Muškarci | 90 | 107
Drugi | – | –
Spol nije prijavljen | – | –
Fluktuacija (%) | 10,09 % | 11,10 %

*Omjer fluktuacije uključuje zaposlenike koji odlaze dobrovoljno ili zbog otkaza, umirovljenja ili smrti u službi.
U 2025. fluktuacija zaposlenika u EBC Grupi (ukupno muškaraca i žena) iznosila je 11,10% (2024.: 10,09%).
Fluktuacija predstavlja broj zaposlenika koji su dobrovoljno otišli iz EBC Grupe, otišli u mirovinu ili umrli u službi tijekom fiskalne
godine. Broj osoba koje su napustile EBC Grupu ne uključuje zaposlenike na roditeljskom dopustu i interne transfere unutar grupe.
Stopa fluktuacije zaposlenika u % izračunava se (na temelju BDA formule) kao broj zaposlenika koji su napustili tvrtku tijekom
izvještajnog razdoblja (12 mjeseci) podijeljeno se s prosječnim brojem aktivnih zaposlenika u godini za koju se radi izvještaj.
Mjerenje ovog pokazatelja nije potvrdilo vanjsko tijelo koje nije pružatelj jamstva.
Podaci o prosječnom broju zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena mogu se pronaći u bilješci 8 uz financijske izvještaje
za godinu koja je završila 31. prosinca 2025. Korištenje ekvivalenta punog radnog vremena za financijska izvješća, posebno u
praćenju administrativnih troškova, općenito je učinkovitije od broja zaposlenih jer bolje predstavlja troškove rada.
158
S1-7 – OBILJEŽJA RADNIKA KOJI NISU U RADNOM ODNOSU S PODUZEĆEM
Osim vlastitih zaposlenika, postoji 60 radnika (broj zaposlenih na dan 31. prosinca 2025.), koji su zaposleni preko trećih osoba koje
se bave djelatnošću zapošljavanja (agencijski radnici). Radnici koji nisu u radnom odnosu su ugovoreni na određeno vremensko
razdoblje na temelju uvjeta navedenih u njihovom ugovoru. U poslovanju EBC Grupe, ugovori zaposlenika prevladavaju nad
ugovorima Radnika koji nisu u radnom odnosu, ova skupina radnika predstavlja samo 1,79% ukupnog broja aktivnih zaposlenika,
uključujući agencijske radnike. Mjerenje ovog pokazatelja nije potvrdilo vanjsko tijelo koje nije pružatelj jamstva.
S1-9 – POKAZATELJI RAZNOLIKOSTI
Rodna raspodjela zaposlenika u top menadžmentu
Tablica 28: Podjela spolova zaposlenika u top menadžmentu

Spol | Top menadžment (broj zaposlenika) | Top menadžment (udio)
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Žene | 20 | 19 | 38,46 % | 36,54 %
Muškarci | 32 | 33 | 61,54 % | 63,46 %
Drugi | – | – | – % | – %
Nije prijavljeno | – | – | – % | – %
Ukupno zaposlenih | 52 | 52 | 100,00 % | 100,00 %

Top menadžment je definiran kao najviša razina upravljanja EBC Banke (Uprava (B0) i pozicije koje odgovaraju izravno Upravi
(B-1)), članovi uprave (B0) povezanih društava te B-1 povezanih društava ukoliko povezano društvo ima više od 250 zaposlenika.
Ovdje je pretpostavka da s u članovi Uprave i njima direktno odgovorni direktori u pravljačko tijelo odgovorno za razvoj i uspjeh
društva. Oni donose odluke u interesu društva i njegovih dionika te osiguravaju podršku zaposlenicima u postizanju ciljeva.
Mjerenje ovog pokazatelja nije potvrdilo vanjsko tijelo koje nije pružatelj jamstva.
Tablica 29: Dobna podjela zaposlenika

Dobne skupine | 2024 | 2025
Broj zaposlenika (broj zaposlenih) | Udio zaposlenika (broj zaposlenih) | Broj zaposlenika (broj zaposlenih) | Udio zaposlenika (broj zaposlenih)
mlađi od 30 godina | 361 | 10,80 % | 387 | 11,78 %
između 30-50 godina | 2.310 | 69,08 % | 2.181 | 66,37 %
stariji od 50 godina | 673 | 20,13 % | 718 | 21,85 %
Ukupno zaposlenih | 3.344 | 100,00 % | 3.286 | 100,00 %

S1-12 – OSOBE S INVALIDITETOM
Broj zaposlenika s invaliditetom u broju zaposlenih (od 31.12.2025.) prikuplja se prema definiciji koja se temelji na Konvenciji UN-
a o pravima osoba s invaliditetom. Osobe s invaliditetom definiraju se kao osobe s dugotrajnim tjelesnim, mentalnim,
intelektualnim ili osjetilnim oštećenjima koja u interakciji s različitim preprekama mogu ometati njihovo potpuno i učinkovito
sudjelovanje u društvu na ravnopravnoj osnovi s drugima. To se može odraziti na ocjene invaliditeta temeljene na postotku ili
kategorizaciju težine.
EBC Grupa zapošljava 49 zaposlenika sa zdravstvenim invaliditetom na 31. prosinac 2025. (53 na 31. prosinca 2024.), što
predstavlja 1,49% ukupnog broja aktivnih zaposlenika. Mjerenje ovog pokazatelja nije potvrdilo vanjsko tijelo koje nije pružatelj
jamstva.
159
S1-13 – POKAZATELJI VEZANI ZA EDUKACIJU I RAZVOJ VJEŠTINA
Značajna pitanja vezana za edukaciju i razvoj vještina prate se prosječnim brojem sati edukacije te kroz udio provedenih razgovora
o učinku u odnosu na predviđeni broj razgovora za zaposlenike i istom udjelu za menadžment.
Pokazatelji vezani za edukaciju i razvoj vještina
Tablica 30: Pokazatelji vezani za edukaciju i razvoj vještina

| 2024 | 2025
Prosječni sati edukacije | 38,89 | 31,03
Žene | 38,36 | 30,87
Muškarci | 40,15 | 31,40
Drugi | – | –
Spol nije prijavljen | – | –
Funkcije upravljanja | 58,82 | 48,11
Funkcije koje nisu upravljačke | 36,02 | 28,63

U 2025. zaposlenici EBC Grupe u prosjeku su odradili 31,03 (2024.: 38,89) sati edukacije, od čega žene 30,87 (2024.: 38,36) sati, a
muškarci 31,40 (2024.: 40,15) sati. Zaposlenici na rukovodećim pozicijama završili su u prosjeku 48,11 (2024.: 58,82) sati edukacije.
EBC Grupa prati prosječne sate edukacije prikupljanjem podataka na kraju godine za svaki entitet i njihovom usporedbom s
prethodnom godinom. Pokazatelj se izračunava kao broj sati edukacije aktivnih zaposlenika u izvještajnom razdoblju na dan 31.
prosinac podijeljen s ukupnim brojem aktivnih zaposlenika na 31. prosinac. Ne postoji ciljana vrijednost na razini grupe, jer za
svaki entitet optimalan broj sati treninga može biti različit. Štoviše, broj sati osposobljavanja može varirati tijekom godina zbog
razlika u broju obaveznih regulatornih edukacija.
Uz upravljanje talentima i razvoj lidera, praćenje učinka jedna je od akcija EBC Grupe za adresiranje pitanja edukacije i razvoja
vještina, jedne od tema identificiranih u dvostrukoj procjeni značajnosti.
Tijekom godine, minimalno jednom, zaposlenici razgovaraju s nadređenim menadžerima o svom učinku, definiraju ciljeve za
tekuću godinu i planove za daljnji osobni razvoj.
Razgovor o učinku nije obavezan npr. kada se zaposlenik pridruži kompaniji unutar zadnjeg kvartala tekuće godine. U 2025. godini
održani su razgovori o učinku s 95,62% (2024.: 95.01%) svih zaposlenika. EBC-a. Brojka se iskazuje kao broj razgovora o učinku po
broju aktivnih zaposlenika (od 31. prosinca) tijekom izvještajnog razdoblja podijeljen s ukupnim brojem aktivnih zaposlenika (na
dan 31. prosinca).
Tablica 31: Razgovori o učinku

| 2024 | 2025
Postotak zaposlenika koji su sudjelovali u razgovoru o učinku i razvoju karijere | 95,01 % | 95,62 %
Žene | 94,26 % | 95,69 %
Muškarci | 96,77 % | 95,45 %
Drugi | – % | – %
Spol nije prijavljen | – % | – %
Funkcije upravljanja | 98,34 % | 98,52 %
Funkcije koje nisu upravljačke | 94,53 % | 95,21 %

160
S1-16 – POKAZATELJI PRIMITAKA (RAZLIKA U PLAĆAMA I UKUPNI PRIMICI)
EBC Grupa identificirala je negativan utjecaj povezan s razlikom u plaćama među spolovima unutar materijalne teme
ravnopravnosti spolova i jednake plaće za rad jednake vrijednosti. Ovo je proces koji se provodi na razini Erste Grupe i izračunava
centralno, dok EBC Grupa doprinosi dostavljanjem relevantnih podataka potrebnih za izračun.
Pristup Erste Grupe temelji se na razumijevanju uzroka razlike u plaćama te na transparentnosti u pogledu toga koji se dio razlike
može objasniti strukturom poslova i drugim objašnjavajućim faktorima. Erste Grupa uspostavila je metodologiju za analizu i
praćenje rodnog jaza u plaćama. Temelji se na transparentnoj komunikaciji te koordinira napore za ublažavanje potencijalnih
negativnih utjecaja na radnu snagu Erste Grupe povezanih s razlikama u plaćama.
Erste Grupa i EBC posjeduju certifikat Fair Pay Analyst koji dodjeljuje Fair Pay Innovation Lab, čiji je UNIVERSAL FAIR PAY
CHECK® registriran kao žig pri Uredu Europske unije za intelektualno vlasništvo. Ovaj postupak integrira različite europske
zakonodavne inicijative u jedinstvenu proceduru, obuhvaćajući postojeće i buduće zakonodavstvo, što omogućuje certifikaciju
neovisno o lokaciji i primjenjivim zakonima. Analiza, temeljena na internim podacima organizacije, predstavlja osnovu za precizno
definiranje potrebnih koraka u provedbi pravedne politike plaća. Ovim certifikatom Erste Grupa potvrđuje svoju predanost
provođenju analize pravednog plaćanja na ispravan način.
U EBC Grupi, rodni jaz u plaćama promatra se iz dvije perspektive: neprilagođeni (unadjusted) i prilagođeni (adjusted) jaz.
Neprilagođeni rodni jaz prikazuje postotni omjer između prosječne bruto satnice žena i muškaraca.
Prilagođeni rodni jaz prikazuje razliku u prosječnoj bruto satnici žena i muškaraca nakon uzimanja u obzir faktora koji uobičajeno
utječu na plaću. Izračun se temelji na regresijskoj analizi, što predstavlja robusnu matematičku metodu za utvrđivanje utjecaja
pojedinih varijabli na plaću svakog zaposlenika.
Kako bi se osigurala jedinstvena metodologija na razini Grupe, platni razredi se koriste kao glavni objektivni faktor u objašnjenju
razlika u plaćama. Uz to se kao dodatni objašnjavajući faktori koriste ocjena uspješnosti (performance rate) i organizacijska
jedinica.
Neprilagođena razlika u plaćama između spolova
U EBC Grupi razlika u plaćama između spolova izračunava se na godišnjoj razini, koristeći mjere ekvivalenta punog radnog
vremena. Izračun se temelji na prosječnoj ugovorenoj plaći svih žena i muškaraca u Grupi i na svim razinama poslova, te
predstavlja neprilagođeni rodni jaz u plaćama. Konsolidacija na razini Grupe provodi se tako da se rezultati pojedinih društava
ponderiraju prema njihovom broju zaposlenih.
Što se tiče EBC Grupe, ovaj neprilagođeni izračun razlike u plaćama između spolova za vlastite zaposlenike u 2025. iznosi 26,19%
(2024 : 28,25%). To obuhvaća sve vlastite zaposlenike u području primjene u kojem su podaci o primicima bili dostupni putem
sustava obračuna plaća.
Varijabilni primici za učinak u 2025. temelje se na ukupnom učinku društva i pojedinačnom učinku svakog zaposlenika. Stoga se
većina varijabilnih primitaka za 2025. godinu odobravaju travnju 2026. Za razliku u plaćama za 2025. trebalo je provesti procjenu
varijabilnih primitaka na temelju učinka u 2024. (odobrena 2025.) kako bi se obuhvatili ukupni primici. Za dugoročne programe
poticajnih bonusa iskazuju se dodijeljeni varijabilni primici, bez obzira na to jesu li isplaćeni u izvještajnoj godini ili u budućnosti.
Analize razlike u plaćama između spolova pokazuju da je neprilagođena razlika u plaćama potaknuta izjednačavanjem radnih
mjesta jer se koristi kao glavni objektivni čimbenik. Ovaj faktor objašnjava većinu razlika u plaćama. Jedan od načina na koji Erste
Grupa i EBC Grupa rješavaju ovu temu je postavljanje ciljnih vrijednosti za rodnu zastupljenost u najvišem menadžmentu.
Mjerenje ovog pokazatelja nije potvrdilo vanjsko tijelo koje je pružatelj jamstva.
Omjer nagrađivanja
EBC prikazuje distribuciju dohotka unutar tvrtke EBC uspoređujući godišnju plaću od 31.12.2025. na godišnjoj razini (ugovorena
plaća pomnožena s 12), zajedno s dodijeljenim bonusima za 2024. dodijeljenima u 2025., najplaćenijeg zaposlenika s medijanom
primitaka izračunatom na isti način za sve zaposlenike. Sve plaće izračunavaju se kao godišnje plaće na temelju ekvivalenata punog
radnog vremena. Omjer primitaka za fiskalnu godinu 2025. iznosi 28,24 (2024: 32).
Mjerenje ovog pokazatelja nije potvrdilo vanjsko tijelo koje nje pružatelj jamstva.
161
S1-17 – SLUČAJEVI, PRITUŽBE I OZBILJNI UČINCI NA LJUDSKA PRAVA
EBC Grupa izvijestila je o svom pristupu pritužbama, kanalima za njihovo podnošenje i sanaciji negativnih učinaka u poglavljima
S1-2 i S1-3. Utvrđeni su kanali za izražavanje zabrinutosti. Nije bilo prijavljenih incidenata diskriminacije.
EBC Grupa je implementirala procese za ublažavanje i upravljanje slučajeva diskriminacije. Predanost EBC Grupe pružanju
sigurnog i inkluzivnog radnog mjesta znači da se sve tvrdnje o diskriminaciji shvaćaju ozbiljno, a EBC Grupa nastoji ih riješiti
pravovremeno i učinkovito. Kao dio ovih uspostavljenih procesa, svaki zaposlenik ima priliku da njegov specifični slučaj ispitaju
interna, neovisna tijela. Time se osigurava da se svaki pojedinačni slučaj prati u skladu s tim, uz osjetljivost i poštovanje prema svim
uključenim stranama, kao i najveću povjerljivost. Mjerenje ovog pokazatelja nije potvrdilo vanjsko tijelo koje nije pružatelj
jamstva.
U većini slučajeva interno se može pronaći vrijedno i suštinsko rješenje. To odražava predanost EBC Grupe njegovanju kulture
povjerenja, poštovanja i jednakosti u cijeloj svojoj organizaciji.
Tvrtka nije primila pritužbe od svoje radne snage u vezi s raznim temama. Nije bilo novčanih kazni, kazni ili naknada za štetu koja
proizlazi iz incidenata diskriminacije i pritužbi ili se odnosi na ozbiljna pitanja ljudskih prava ili incidente povezane s vlastitom
radnom snagom tvrtke. U 2024. nije bilo prijavljenih incidenata koji su uključivali kršenja Vodećih načela UN-a o poslovanju i
ljudskim pravima, Deklaracije ILO-a o temeljnim načelima i pravima na radu ili Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća.
162
Pogođene zajednice
Ovo poglavlje fokusira se na utjecaj Erste Banke na zajednice s kojima komunicira – ljude čiji životi u zajednici utječu na aktivnosti
Banke. Svoj fokus stavlja na održivu temu društvenog bankarstva, ističući pozitivne doprinose kao što su poboljšanje pristupa
proizvodima i uslugama za ranjive skupine i poticanje financijske uključenosti.
S3 SBM-3 – ZNAČAJNI UČINAK TE NJEGOVA INTERAKCIJA SA STRATEGIJOM I
POSLOVNIM MODELOM
Tablica 32: Značajni učinci, rizici i prilike (IRO)

Čimbenik održivosti | Vrsta IRO-a | Opis IRO-a | Lanac vrijednosti | Vremenski horizont
S3 - Društveno bankarstvo (specifično za subjekt) | Stvarni pozitivan učinak | Osiguravajući da su programi financijskog obrazovanja, kao i da su svi bankarski proizvodi i usluge dostupni marginaliziranim osobama, nedovoljno podržanim startup poduzećima te društvenim organizacijama i projektima, EBC Grupa promiče njihovu autonomiju, društvenu i profesionalnu integraciju te aktivno sudjelovanje u životu zajednice. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja

DRUŠTVENO BANKARSTVO
Pružanje potpore društvu bila je jedna od temeljnih ideja osnivanja Erste Oesterreichische Spar-Casse i ona i danas oblikuje Banke
unutar Erste Grupe.. Društvena odgovornost nadilazi financijsko poslovanje te uključuje potporu institucijama, inicijativama i
projektima vezanima uz društvena pitanja. Stoga je jedan od aspekata poslovanja Erste banke pružanje financijskih usluga
poduzetnicima početnicima i društvenim organizacijama (u daljnjem tekstu: klijenti društvenog bankarstva), uključujući i one koji
bi inače bili isključeni iz pristupa financijskim uslugama, čime se ostvaruje pozitivan učinak na pogođene skupine. Inicijative koje
podupiru financijsko zdravlje, transparentnost i uključivost ovih skupina ključne su za njegovu vrijednosnu ponudu te pomažu u
izgradnji dugoročnih odnosa, uz istodobno unapređenje njihove financijske autonomije i šireg društvenog utjecaja kroz jačanje
kapaciteta malih poduzeća i posljedično očuvanje i otvaranje novih radnih mjesta. Nadalje, EBC Grupa surađuje sa različitim
društvenim organizacijama kako bi osigurala učinkovitost svog utjecaja.. Ovi napori doprinose stvaranju snažnog socioekonomskog
okruženja koje predstavlja temelj za održiv uspjeh. Ovaj stvarni pozitivni utjecaj povezan je sa strategijom i poslovnim modelom
EBC Grupe.
S3-1 – POLITIKE KOJE SE ODNOSE NA POGOĐENE ZAJEDNICE

Utjecaji, rizici I prilike | Strategija/Politika | Akcije | Ciljevi
Osiguravanjem da su programi financijske edukacije, kao i svi bankarski proizvodi i usluge, dostupni nedovoljno zastupljenim poduzetnicima početnicima te neprofitnim organizacijama i društveno odgovornim projektima, Erste banka promiče njihovu autonomiju, socijalnu i profesionalnu integraciju te aktivno sudjelovanje u životu zajednice. | — Strategija društvenog bankarstva — Pravilnik o upravljanju kreditnim rizikom u segmentu društveno odgovornog bankarstva — Okvir politike | — Društvene organizacije — Mikrofinanciranje — Radionice financijske pismenosti | — Cilj vezan uz obujam financiranja u društvenom bankarstvu — Cilj vezan uz Školu pametnih financija

DRUŠTVENO BANKARSTVO
Društveno odgovorno bankarstvo ima za cilj ostvariti ekonomski, društveni i okolišni povrat te podržati otvaranje radnih mjesta
financiranjem društvenih organizacija, mikroklijenata / poduzetnika početnika i posebnih projekata s društvenim učinkom, kroz
rješenja krojena po mjeri i povlaštene ponude.
Financijske aktivnosti trebaju izravno ili neizravno doprinositi ostvarenju primarnih ciljeva:
• omogućavanje otvaranja radnih mjesta i samozapošljavanja;
• poticanje društvenih inovacija i povećanje dosega/učinka društvenih organizacija.
Društveno odgovorno bankarstvo nastoji jačati i podržavati zajednice, s fokusom na ranjive skupine koje bi inače mogle doživjeti
financijsku i društvenu isključenost.
163
To se postiže neizravno, podržavanjem društvenih organizacija poput udruga i društvenih poduzeća u povećanju njihovog učinka,
te izravno, poboljšavanjem pristupa financijskim proizvodima i uslugama za ranjive skupine i nedovoljno uslužena poduzeća.
Neizravna podrška usmjerena je na to da društvenim organizacijama omogući pružanje ključnih usluga i učinkovitije rješavanje
društvenih izazova. U tu svrhu Erste banka im osigurava financijske instrumente poput mosnih i investicijskih kredita te programe
izgradnje kapaciteta. Ove mjere pomažu društvenim organizacijama ojačati operativnu otpornost, proširiti doseg i povećati njihov
društveni učinak kroz osnaživanje malih poduzeća te posljedično stvaranje i očuvanje radnih mjesta. Uz to, surađuje s različitim
društvenim organizacijama kako bi osigurala učinkovit i održiv učinak u svim regijama u kojima djeluje.. Izravna podrška
usmjerena je na pojedince i mala poduzeća, poput poduzetnika početnika, koji se suočavaju s financijskom isključenošću. Ovi
sveobuhvatni ciljevi povezani su s konkretnim ciljevima koje je Group Social Banking postavila u vezi s financiranjem i
financijskom pismenošću. Dodatne informacije o tim ciljevima mogu se pronaći u S4-5 – „Ciljevi povezani s potrošačima i krajnjim
korisnicima“.
Ova podrška doprinosi nadređenom cilju povećanja prosperiteta. Kako bi se podržala održiva i uključiva/društvena ulaganja,
inovacije te otvaranje radnih mjesta, Društveno odgovorno bankarstvo koristi programe potpore poput jamstava EIF-a, financiranih
od Europske unije u okviru programa Invest EU. Ovi nadređeni ciljevi povezani su s konkretnim ciljevima koje je Grupno postavila
u vezi s financiranjem te otvaranjem, zadržavanjem i očuvanjem radnih mjesta. Više informacija o tim ciljevima dostupno je u
poglavlju „S3-5 – Ciljne vrijednosti za unapređenje pozitivnih učinaka”.
Društveno odgovorno bankarstvo, odgovorno je za cjelokupnu provedbu Strategije društveno odgovornog bankarstva. U
dvogodišnjem izvještaju o učinku objavljujemo informacije o svojim aktivnostima, kao i o izravnim i namjeravanim ishodima
svojih klijenata. Podaci u izvještaju o učinku iz 2025. prikupljeni su kroz 198 intervjua unutar baze klijenata. Informacije o
Strategiji društvenog odgovornog bankarstva, kao i sam Izvještaj o učinku, javno su dostupni na web-stranici Erste banke.
Pravilnik o upravljanju kreditnim rizikom u segmentu društveno odgovornog bankarstva, u vlasništvu Direkcija za monitoring
kreditnog rizika, podržava provedbu strategije društveno odgovornog bankarstva pružajući strukturirani i prilagodljiv okvir za
upravljanje kreditnim rizikom u društvenom odgovornom bankarstvu, uz istodobnu podršku uključivanju nepovoljno
pozicioniranih klijenata olakšavanjem njihova pristupa financijskim uslugama u ciljanim segmentima.
Nadalje, Strategija društveno odgovornog bankarstva uspostavlja načela kroz provedbu Ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih
naroda: 1 (bez siromaštva), 3 (dobro zdravlje i blagostanje), 4 (kvalitetno obrazovanje), 5 (rodna ravnopravnost), 8 (dostojanstven
rad i gospodarski rast), 10 (smanjenje nejednakosti), 11 (održivi gradovi i zajednice), 13 (klimatska akcija) i 17 (partnerstva za
ciljeve).
S3-2 –POSTUPCI ZA SURADNJU S POGOĐENIM ZAJEDNICAMA O UČINCIMA
DRUŠTVENO ODGOVORNO BANKARSTVO
Erste banka kontinuirano surađuje s pogođenim zajednicama kroz kombinaciju neizravnog angažmana putem društvenih
organizacija i izravnog angažmana s poduzetnicima početnicima. Ovi procesi usmjereni su na prepoznavanje potreba, procjenu
učinaka i stalno unaprjeđenje učinkovitosti financijske i nefinancijske podrške. Služba za društveno odgovorno bankarstvo
uspostavljena je unutar Sektora Građanstva, s dediciranim zaposlenicima u punom radnom vremenu. Uprava Banke zadužena je za
odgovornost za suradnju s pogođenim zajednicama u dijelu područja djelovanja društveno odgovornog bankarstva.
Neizravni angažman putem društvenih organizacija
Društvene organizacije poput neprofitnih organizacija i društvenih poduzeća djeluju kao ključni partneri u dosezanju ranjivih
skupina i rješavanju društvenih izazova. Angažman se odvija kroz partnerske programe i savjetodavne razmjene radi razumijevanja
novih potreba i zajedničkog osmišljavanja rješenja. Inicijative za izgradnju kapaciteta, uključujući Program skaliranja
visokoučinkovitih poduzeća (MARC), pokrenut 2025., pružaju mentorstvo, edukacije i tehničku podršku kako bi se ojačali poslovni
modeli i osigurala financijska održivost društvenih poduzeća.
Program „Ostavi dobar trag”
U 2025. društveno odgovorno bankarstvo Erste Banke je, u suradnji s partnerima Zakladom Solidarna, Social Prudence, Panda
komunikacije i Erste Zaklade, završila treći i započela četvrti ciklus programa „Ostavi dobar trag”. Riječ je o programu kojem je cilj
povećati financijsku otpornost udruga kroz jačanje njihovih kapaciteta za prikupljanje sredstava (fundraising).
Ideja je proizašla iz dugogodišnjeg iskustva inkluzivnog bankarstva koje banka provodi poduzetnicima početnicima i neprofitnim
organizacijama, iz podrške u pretvaranju ideja „iz teorije u stvarnost” te iz razumijevanja administrativnog opterećenja i
uključenosti neprofitnog sektora u utrku za EU fondove.
164
Program se sastoji od dva dijela: edukacijskog i mentorsko-savjetodavnog kroz koje svi sudionici dobivaju individualnu podršku za
izradu „social business canvas” modela, fundraising strategije, storytellinga te uputa za prilagodbu digitalnih kanala kao preduvjeta
za uspješnu provedbu fundraising kampanje.
Ukupno su 2025. kroz program prošle 22 udruge: 11 ih je završilo program, a novih 11 je u tijeku. Uz podršku fundraising
kampanja, tri najbolje organizacije prikupile su više od 125.000 EUR za provedbu svojih programa. Pozitivni učinci revidiraju se
kroz izravne povratne informacije klijenata i anonimizirane ankete. Program se unaprjeđuje temeljem prikupljenih informacija,
najčešće kroz poboljšanje sadržaja, veću financijsku vidljivost te povećanje broja posvećenih partnera.
Izravni angažman s poduzetnicima početnicima
Angažman s poduzetnicima početnicima odvija se kroz savjetodavne i mentorske susrete u poslovnicama i online, te potiče aktivno
uključivanje klijenata, izradu poslovnih planova i jačanje financijskog zdravlja. Programi financijskog obrazovanja i
pripremljenosti, uključujući prilagođeno savjetovanje i edukacije, promiču financijsku pismenost i jačaju otpornost sudionika.
Procjena učinka i kontinuirano unaprjeđenje
Erste banka prati učinkovitost svojih aktivnosti društveno odgovorno bankarstva kroz strukturirani proces procjene učinka. Svake
dvije godine provodi se sveobuhvatna procjena društvenog učinka, uključujući ex-post ankete među klijentima, kako bi se
vrednovali rezultati financijske i nefinancijske podrške. Rezultati se objavljuju u Izvještaju o učinku društveno odgovorno
bankarstva, koji služi kao ključni alat za transparentnost i odgovornost.
U 2025. procjena je uključivala 198 intervjua s klijentima, pružajući detaljne uvide u to kako inicijative društveno odgovorno
bankarstva doprinose poboljšanju financijske stabilnosti, društvene uključenosti i organizacijske otpornosti. Ovaj kontinuirani
proces evaluacije osigurava da aktivnosti društveno odgovorno bankarstva Erste banke ostanu relevantne i učinkovite, dok
povratne informacije klijenata ukazuju na potrebne korake za maksimalno povećanje pozitivnih učinaka za klijente i zajednice.
S3-4 PODUZIMANJE MJERA ZA ZNAČAJNE UČINKE NA POGOĐENE ZAJEDNICE TE
UPRAVLJANJE DJELOTVORNOŠĆU TIH MJERA
Društveno bankarstvo identificira potrebne i prikladne mjere kao odgovor na stvarne utjecaje na pogođene zajednice kroz
strukturirane procese ugrađene u Politiku upravljanja rizicima društvenog bankarstva.
Sljedeće mjere provedene su u izvještajnoj godini, a planira se i njihovo kontinuirano provođenje u budućnosti kako bi se osigurao
stalan pozitivan utjecaj. Učinkovitost ovih mjera prati se putem Izvještaja o utjecaju društvenog bankarstva, uključujući povratne
informacije od namjeravanih primatelja u obliku anketa i intervjua.

Podtema | Popis ključnih akcija | Politika
S3 – Društveno odgovorno bankarstvo | Društvene organizacije | Strategija društvenog bankarstva, Pravilnik o upravljanju kreditnim rizikom u segmentu društveno odgovornog bankarstva
Mikrofinanciranje | Strategija društvenog bankarstva, Pravilnik o upravljanju kreditnim rizikom u segmentu društveno odgovornog bankarstva
S3 - Financijsko zdravlje | Škola pametnih financija | Okvir politike

Društvene organizacije
Erste banka podržava društvene organizacije poput nevladinih organizacija i društvenih poduzeća kroz financijske i nefinancijske
mjere usmjerene na jačanje njihovih kapaciteta i učinka u zajednicama. Društveno odgovorno bankarstvo društvenim
organizacijama pruža prilagođena financijska rješenja, uključujući kredite za obrtna sredstva, mosne kredite i investicijske kredite,
kao dio redovnog poslovanja. Ove ponude podupiru portfeljna jamstva Europski investicijski fond (EIF) u okviru programa
InvestEU, što omogućuje povoljnije uvjete za prihvatljive organizacije.
Mikrofinanciranje za poduzeća u osnivanju
Inicijativa društveno odgovorno bankarstva Erste banka uključuje financiranje poduzetnika radi pokretanja poduzeća u osnivanju,
kao dio redovnog poslovanja - "Poduzetnički Starter -financiranje poduzetnika početnika". Ova inicijativa osigurava da poduzetnici
početnici imaju pristup potrebnim financijskim sredstvima, čime se doprinosi ekonomskoj stabilnosti i rastu njihova poslovanja.
Osim financijske ponude, poduzetnicima početnicima nude se alati za izradu poslovnih planova te online pristup edukaciji koja
obuhvaća sve relevantne poslovne teme.
Radionice financijske pismenosti - Škola pametnih financija
Škola pametnih financija je program financijske pismenosti koji provodi Erste banke u Hrvatskoj, a uključuje radionice za sve
odrasle građane, kao i za učenike osnovnih i srednjih škola.
165
Ovaj nacionalni program ima za cilj uključiti što više građana, djece i mladih u stjecanje znanja i vještina u upravljanju osobnim
financijama, potičući ih da razmišljaju o budućim životnim i financijskim ciljevima te da svjesno upravljaju svojim troškovima.
Radionice su besplatne i traju do 120 minuta, a vode ih treneri Banke. Radionice se održavaju za manje grupe, do maksimalno 20
sudionika, tijekom kojih sudionici upoznaju jednostavne alate za svakodnevno upravljanje osobnim financijama, osnove proračuna
i financijskog planiranja, kao i osnovna načela bihevioralne ekonomije. Također uče o svjesnom donošenju potrošačkih odluka i
jednostavnim metodama za razvijanje navika štednje. Važno je naglasiti da su radionice isključivo edukativne i bez ikakvih
prodajnih poruka.
Radionice se održavaju uživo: u poslovnicama Banke, školama i sveučilištima, ili online, putem aplikacije MS Teams. Nadalje,
organizirane su radionice financijske pismenosti za zaposlenike javnih i privatnih poduzeća u dogovoru s njihovim odjelima za
ljudske resurse i prema preporukama kolega iz korporativnog poslovnog sektora i sektora malih i srednjih poduzeća Erste banke.
S obzirom na nestabilne uvjete u kojima svijet danas živi, važno je da djeca i mladi što prije razviju zdrav odnos prema novcu i
upoznaju se s osnovnim financijskim konceptima, stoga Erste Bank Croatia organizira radionice i u osnovnim i srednjim školama.
Ove radionice traju 45 minuta, vrlo su interaktivne i potiču učenike na aktivno sudjelovanje. Učenici rade na osnovama
budžetiranja i uče se osnovnim financijskim konceptima.
Nakon svake radionice financijske pismenosti, sudionici ispunjavaju anketu o zadovoljstvu. Svi sudionici ispunjavaju anketu, osim
učenika osnovnih škola. U anketi sudionici ocjenjuju svoje zadovoljstvo radionicom, njezinu korisnost i postoje li teme o kojima bi
željeli saznati više. Anketa također procjenjuje zadovoljstvo sudionika trenerima. Godine 2025. 90% ispitanika koji su ispunili
anketu ocijenilo je radionice korisnima, 60% ih je ocijenilo kao iznimno korisne, a 30% kao vrlo korisne. Ukupno 88% izjavilo je da
im je sudjelovanje u radionici promijenilo stav prema novcu, dok je 98% bilo zadovoljno stručnošću trenera. Također, kako bi se
stekao povratni dojam o radu s polaznicima, te prenijela iskustva, posebnu anketu ispunjavaju i treneri koji drže radionice. Kroz
ove ankete se vodi evidencija o broju polaznika, broju održanih radionica, dobi polaznika, mjestu i načinu održavanja te komentari
o dojmovima na radionici i sl.
Najvrjedniji resurs dodijeljen Školi pametnih financija je ljudski kapital. Program su osmislili i proveli interni stručnjaci banke, koji
također provode aktivnosti programa. Ukupno je oko 25 zaposlenika banke uključeno u program Škole pametnih financija.
Također, radionice su isključivo edukativne, bez komercijalnog karaktera, a cilj je promicanje financijskog zdravlja među što većim
brojem građana. Radionice su dostupne svim zainteresiranim građanima, udrugama, tvrtkama i obrazovnim ustanovama, imajući
na umu da je glavna tema financijska pismenost.
S3-5 – CILJNE VRIJEDNOSTI ZA UNAPREĐENJE POZITIVNIH UČINAKA
DRUŠTVENO ODGOVORNO BANKARSTVO
Cilj vezan uz obujam financiranja društveno odgovorno bankarstva
Erste banka posvećena je promicanju društveno odgovorno bankarstva kako bi se unaprijedio pristup proizvodima i uslugama za
one koji bi inače bili isključeni. Postavljeni ciljevi izravno podržavaju te namjere i doprinose gospodarskoj stabilnosti zajednica.
Ciljevi vezani uz financiranje društveno odgovorno bankarstva, otvaranje i zadržavanje radnih mjesta te inicijative podrške
edukaciji povezani su s mjerenjem učinkovitosti naših inicijativa.
Cilj obujma financiranja društveno odgovorno bankarstva usmjeren je na povećanje pristupa financijskim uslugama za pojedince
na svim ključnim tržištima. To se ostvaruje financiranjem društvenih poduzeća, mikro poduzeća i start-upova koji ne ispunjavaju
redovne kriterije kreditiranja. Cilj povezan s brojem sudionika u programima edukacijske podrške usmjeren je na povećanje
sposobnosti izgradnje kapaciteta organizacija, financijske edukacije te znanja zaposlenika. Ove edukativne aktivnosti organiziraju
se i provode na svim ključnim tržištima. Cilj otvaranja i zadržavanja radnih mjesta odnosi se na broj radnih mjesta otvorenih ili
zadržanih kao rezultat financiranja kroz društveno odgovorno bankarstvo. To se procjenjuje putem redovitih anketa i izvještaja.
Ovi se ciljevi kontinuirano prate i vrednuju kako bi se osigurala njihova učinkovitost i pozitivan učinak, kroz pokazatelje
uspješnosti prikazane u nastavku. Ciljevi su određeni analizom povijesnih rezultata i ekstrapolacijom budućih kretanja, uzimajući
u obzir dostupne resurse i operativne kapacitete. Dionici nisu bili uključeni u proces postavljanja ciljeva.
Promicanjem društveno odgovorno bankarstva i ostvarivanjem ovih ciljeva, Erste banka doprinosi financijskom zdravlju i
gospodarskoj stabilnosti svojih klijenata, što u konačnici vodi boljoj kvaliteti života i snažnijoj tržišnoj poziciji.
166
Pokazatelji uspješnosti
Erste banka razvila je godišnje pokazatelje uspješnosti društveno odgovorno bankarstva. Dio njih služi kao mjera za praćenje
napretka u ostvarivanju postavljenih ciljeva društveno odgovorno bankarstva.
Pojedinačni godišnji pokazatelji uspješnosti društveno odgovorno bankarstva prikazani u nastavku mjere napredak i sažimaju
ciljeve društveno odgovorno bankarstva. Financiranje u okviru društveno odgovorno bankarstva uključuje financiranje start-upova
i financiranje društvenih organizacija. Volumen financiranja društvenog bankarstva izvještava se kvartalno.
Otvaranje i zadržavanje radnih mjesta procjenjuje se kroz Izvještaj o učinku društveno odgovorno bankarstva, koji se izrađuje svake
druge godine na temelju reprezentativnog uzorka klijenata društveno odgovorno bankarstva. Broj otvorenih ili očuvanih radnih
mjesta izračunava se na temelju rezultataanketa iz prethodne godine te je stoga riječ o procijenjenim podacima. Ovi se ciljevi
kontinuirano prate i ocjenjuju kako bi se osigurala njihova učinkovitost i pozitivan utjecaj putem dolje prikazanih pokazatelja
izvedbe. Ciljevi su određeni analizom prošlih rezultata i ekstrapolacijom budućih kretanja, uzimajući u obzir dostupne resurse i
operativne kapacitete
Izračun pokazatelja
Broj novootvorenih ili očuvanih radnih mjesta izračunava se u dva koraka. Najprije se, na temelju odgovora iz ankete, utvrđuje
prosječan broj radnih mjesta po klijentu. Zatim se taj prosjek množi s ukupnim brojem novo financiranih klijenata unutar svakog
segmenta i vremenskog razdoblja. Podatke nisu potvrđeni od eksternog nezavisnog tijela. Ukupan broj otvorenih i očuvanih radnih
mjesta određuje se prema sljedećoj formuli:Otvorena ili očuvana radna mjesta = radna mjesta otvorena ili očuvana do 2023. +
prosječan broj radnih mjesta otvorenih ili očuvanih kod anketiranih klijenata × svi novi financirani klijenti socijalnog bankarstva u
razdoblju 2024.–2025.
Tablica 33: Društveno odgovorno financiranje

| Do 2023 | 2024 | 2025 | Do 2030
Nova društveno odgovorna financiranja in EUR mln | 17,1 | 6 | 4,7 | 50
Broj novofinanciranih klijenata | 682 | 193 | 161 |
Mikrofinanciranje i financiranje start-upova u mln EUR | 9,6 | 4 | 2,7 |
Mikrofinanciranje i financiranje start-upova po broju novofinanciranih klijenata | 494 | 144 | 106 |
Financiranje društvenih organizacija u mln EUR | 7,5 | 3 | 2 |
Financiranje društvenih organizacija po broju novofinanciranih klijenata | 188 | 48 | 55 |
Broj sudionika u edukacijama u tisućama | 23 | 9 | 9 |
Broj očuvanih i stvorenih radnih mjesta (kumulativno)* | / | / | 3.672 |

Cilj vezan uz Školu pametnih financija
Škola pametnih financija je program financijske pismenosti Erste banke koji uključuje radionice namijenjene svim odraslim
građanima i radionice za učenike osnovnih i srednjih škola. Riječ je o nacionalnom programu namijenjenom svim zainteresiranim
građanima.
Tijekom 2025. godine održano je preko 90 radionica kojima je prisustvovalo gotovo 2000 sudionika. Tijekom 2024. održano je više
od 100 radionica, na kojima je sudjelovalo gotovo 1.600 sudionika, čime je gotovo postignut i cilj postavljen za 2024. godinu (1.600
sudionika).
Ukupno je od 2019. godine održano gotovo 1000 radionica (bazna godina, s baznom vrijednošću postavljenom na 0). Od 2019. do
kraja 2025. godine cilj je bio 17 500 sudionika, a gotovo je ostvaren s oko 17 200 sudionika.
Na temelju trenutnog godišnjeg broja sudionika i iskustvene procjene, očekujemo više od 30000 sudionika do 2030. godine.
Vremenski horizonti uključuju procjene na kraju godine, pet godina i deset godina.
167
Potrošači i krajnji korisnici
Ovo se poglavlje usredotočuje na učinke, rizike i prilike EBC Grupe (IRO) na potrošače i krajnje korisnike. Opseg ovog poglavlja
pokriva IRO-e koje je EBC Grupa identificirala prema bazi klijenata. Kao dio predanosti EBC Grupe transparentnosti i održivosti,
Erste Grupa stavlja interese i potrebe svojih klijenata u središte svojih poslovnih aktivnosti s obzirom na ovisnosti poslovnog
modela vezanog uz potrošače i krajnje korisnike.
EBC grupa identificira pozitivan učinak koji ima na svoju bazu klijenata u pogledu financijskog zdravlja i pristupa proizvodima i
uslugama (društveno bankarstvo). Nadalje, EBC Grupa prepoznaje potencijalni negativan utjecaj na temu privatnosti koji će
također biti prikazani u ovom poglavlju.
S4 SBM-3 – ZNAČAJNI UČINCI, RIZICI I PRILIKE TE NJIHOVA INTERAKCIJA SA
STRATEGIJOM I POSLOVNIM MODELOM
Kao dio svoje predanosti transparentnosti i održivosti, ovaj odjeljak izvještaja pruža sveobuhvatan pregled IRO-a koji se odnose na
potrošače i krajnje korisnike. Za EBC Grupu ključno je dati prioritet interesima i potrebama klijenata uz učinkovito upravljanje
rizicima.
Tablica 34: Značajni učinci, rizici i prilike povezani s potrošačima i krajnjim korisnicima

Čimbenik održivosti | Vrsta IRO-a | Opis IRO-a | Lanac vrijednosti | Vremenski horizont
S4-Privatnost | Potencijalni negativan učinak | Povrede podataka ili kibernetički napadi mogli bi dovesti do ugrožavanja osjećaja sigurnosti i privatnosti za pojedince, curenja privatnih i financijskih podataka pogođenih kupaca. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja
S4 - Financijsko zdravlje (specifično za subjekt) | Stvarni pozitivan učinak | Kroz obrazovne programe, financijsko savjetovanje i alate, EBC Grupa pozitivno utječe na financijsko zdravlje svojih klijenata, doprinoseći njihovoj ukupnoj ekonomskoj stabilnosti, što vodi boljoj kvaliteti života. | Portfelj | Sva vremenska razdoblja

FINANCIJSKO ZDRAVLJE (SPECIFIČNO ZA SUBJEKT)
Financijsko zdravlje služi kao aspekt strategije EBC Grupe, s pozitivnim utjecajem na financijski ranjive klijente kroz pružanje
financijskih usluga pojedincima koji bi inače bili isključeni, kao i kroz pristup programima financijske pismenosti. Ovi
kontinuirani programi razvijaju kombinaciju financijske osviještenosti, znanja, vještina, stavova i ponašanja potrebnih za
postizanje osobnog financijskog blagostanja. Primjeri financijski ranjivih klijenata uključuju one koji nisu u mogućnosti
podmirivati dugove, kao i one koji doživljavaju financijsku isključenost i nedostatak financijske pismenosti. Ishodi aktivnosti
usmjerenih na poboljšanje financijskog zdravlja klijenata kontinuirano informiraju strategiju i poslovni model EBC Grupe.
Dodatne informacije o aktivnostima i ishodima mogu se pronaći pod „S4-4 – Poduzimanje akcija na materijalne utjecaje“.
PRIVATNOST
Upravljanje podacima o klijentima ključni je dio poslovnog modela EBC Grupe. Kao takva, tvrtka je posvećena zaštiti tih podataka i
mora biti oprezna zbog potencijalnih povreda osobnih podataka ili kibernetičkih napada. Primjeri navedenoga su krađa identiteta,
prijevara i financijski gubitak. Takvi incidenti mogli bi ugroziti sigurnost i privatnost klijenata otkrivanjem njihovih osobnih i
financijskih podataka. Povrede osobnih podataka i kibernetički napadi mogu potencijalno utjecati na sve klijente čije osobne
podatke banka obrađuje. Rezultati akcija za rješavanje povreda osobnih podataka i kibernetičkih napada kontinuirano utječu na
poboljšanja strategije i poslovnog modela EBC Grupe. Dodatne informacije o akcijama i rezultatima mogu se vidjeti pod S4-4
(Poduzimanje akcija u vezi s materijalnim utjecajima). Učinak nije sistemskog karaktera već se odnosi na pojedinačne slučajeve.
168
S4-1 – POLITIKE KOJE SE ODNOSE NA POTROŠAČE I KRAJNJE KORISNIKE

Utjecaji, rizici i prilike | Strategija / Politika | Mjere | Ciljevi
Kroz obrazovne programe, financijsko savjetovanje i alate, EBC Grupa pozitivno utječe na financijsko zdravlje svojih klijenata, doprinoseći njihovoj ukupnoj ekonomskoj stabilnosti, što vodi boljoj kvaliteti života. | — Strategija društvenog bankarstva | — Pojedinci — Financijska pismenost | — Cilj vezan uz volumen financiranja društvenog bankarstva (vidi S3-5 – Ciljevi za pogođene zajednice)
Povrede podataka ili kibernetički napadi mogli bi dovesti do ugrožavanja osjećaja sigurnosti i privatnosti za pojedince, curenja privatnih i financijskih podataka pogođenih kupaca. | — Strategija sigurnosti — Politika o zaštiti podataka — Politika o kibernetičkoj sigurnosti | — Cyber Security i zaštita podataka — Edukacije zaposlenika |

EBC Grupa obvezuje se ispunjavati svoje obveze prema potrošačima i krajnjim korisnicima u pogledu ljudskih prava, radnih
standarda i borbe protiv korupcije. Načela uključena u strategiju Skupine proizlaze, među ostalim, iz Opće deklaracije o ljudskim
pravima, Deklaracije ILO-a o temeljnim načelima i pravima na radu i Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije.
Kodeks ponašanja EBC Grupe utvrđuje obvezu razumijevanja potreba, stavova i mišljenja baze klijenata Grupe, kao i pružanja
odgovarajućeg pristupa proizvodima. Osim toga, EBC Grupa je predana odgovaranju na povratne informacije svojih kupaca o nizu
tema. Ova obveza ilustrira kako su njezine politike usklađene s međunarodnim instrumentima koji poštuju ljudska prava njezine
baze klijenata jer se kao osnova upućuje na Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i Smjernice OECD-a za
multinacionalna poduzeća. Ovi međunarodni instrumenti također su uključeni u politike EBC Grupe, osiguravajući da se
aktivnosti koje uključuju bazu klijenata Erste EBC Grupe poduzimaju uz najviše standarde etičkog ponašanja i poštivanja ljudskih
prava.
Nadalje, svako nepoštovanje ljudskih prava u silaznom lancu vrijednosti prijavljuje se i rješava odmah putem platforme za
zviždače. Ovaj mehanizam izvješćivanja omogućuje EBC Grupi da održi transparentnost i odgovornost, osiguravajući da se sva
kršenja pravodobno identificiraju i isprave. U 2025. nije bilo prijavljenih kršenja ljudskih prava prema bazi klijenata EBC Grupe.
FINANCIJSKO ZDRAVLJE
EBC Grupa vodi svoje klijente kroz važne odluke i omogućuje im izbore koji im omogućuju poboljšanje financijskog zdravlja.
Financijsko zdravlje je način na koji EBC Grupa svojim klijentima pruža financijski način razmišljanja i skup alata koji im pomažu
u donošenju boljih financijskih odluka i stavljaju im kontrolu nad svojom budućnošću. Osim toga, EBC grupa slijedi strateški
pristup i smjer Erste Grupe.
U tom smislu, proces praćenja financijskog zdravlja Erste Grupe temelji se na pet pokazatelja koji podržavaju klijente da 1) žive u
okviru svojih mogućnosti, 2) izgrade svoju financijsku rezervu, 3) osiguraju svoje rizike, 4) planiraju mirovinu i 5) ulažu u
budućnost. Izračun ovih pokazatelja pomaže Erste Grupi da zauzme personalizirani pristup pružanju podrške svakom korisniku.
Sektor za transformaciju maloprodaje Grupe odgovoran je za praćenje i implementaciju okvira koji se trenutno uvodi na ključnim
tržištima, a koji će se primjenjivati i na EBC Grupu. Trenutno nema planova za proširenje okvira izvan ključnih tržišta Grupe.
Financijsko zdravlje klijenata EBC Grupe odražava se u statusu i stabilnosti njihove financijske situacije. Analizom i procjenom
pokazatelja financijskog zdravlja svojih klijenata, EBC Grupa može bolje razumjeti njihove potrebe kako bi im pomogla da postanu
financijski neovisni. Informacije o okviru, uključujući pokazatelje, bit će dostupne i kupcima na internetu.
PRIVATNOST
EBC Grupa daje prioritet zaštiti podataka o klijentima, prepoznajući da je pravo na zaštitu podataka sadržano u Povelji EU o
temeljnim pravima. Strategija sigurnosti Grupe ocrtava načela sigurnosti Grupe koja služe kao temelj za rasuđivanje i donošenje
odluka o smjeru sigurnosti Grupe. Ovih pet načela su sljedeća:
1. Sigurnost kao dio Erste DNK-a kako bi se uključila i osposobila ključna poslovna područja za integraciju "sigurnosti i
otpornosti po dizajnu" u glavne kritične procese i trendove.
2. Težnja jednostavnosti kako bi se smanjili sučelja, uključene uloge, potrebna odobrenja/pregledi, izvori podataka i
interakcije korisnika u sigurnosnom procesu.
3. Sigurnost upravljanja podacima kako bi se upravljalo zrelošću i usklađenošću sigurnosti koju podržava prikupljanje i
analiza stvarnih sirovih podataka izravno iz sigurnosnih rješenja Grupe, a ne informacije koje interpretiraju i dostavljaju
ključne osobe.
169
4. Integracija rizika kako bi se dala prioritet implementaciji novih/poboljšanih kontrola, koristeći profile kibernetičkog
rizika Grupe za donošenje odluka.
5. Orijentacija na klijenta kako bi se pružilo poboljšano korisničko iskustvo u ključnim sigurnosnim procesima i alatima,
kao i u izvršavanju ključnih operacija.
Ova načela temelje se na suradnji unutar grupe putem osobnih i online kanala, kao i na naglasku na odgovornosti za sigurnost koju
dijele svi zaposlenici. Strategiju sigurnosti Grupe odobrava Uprava i usklađena je s regulatornim standardima, posebno s ciljevima
međunarodnih instrumenata poput GDPR-a, koji ima za cilj zaštititi pojedince u pogledu njihovih osobnih podataka.
Osim toga, mnoge sigurnosne politike i postupci uređuju sigurnosne zahtjeve i kontrole za sustave, infrastrukturu i vlastite
zaposlenike EBC Grupe radi zaštite podataka svojih klijenata. Poštivanje ovih politika obvezno je za EBC Grupu, njihove
relevantne sigurnosne subjekte, kao i sve podružnice EBC Grupe. Daljnji detalji o specifičnostima ovih politika u vezi sa Zaštitom
podataka i Kibernetičkom sigurnošću navedeni su u nastavku pod odgovarajućim podnaslovom.
EBC Grupa stavlja značajan naglasak na pružanje jasnih i razumljivih informacija klijentima u vezi s obradom njihovih osobnih
podataka. Po potrebi, traži se prethodna privola za obradu osobnih podataka. Daljnje informacije vezane uz zaštitu podataka
dostupne su klijentima EBC Grupe na web stranici. To uključuje prava klijenata u vezi s njihovim podacima, kao i kome se mogu
obratiti u slučaju bilo kakvih nedoumica vezanih uz obradu podataka ili potencijalne povrede.
EBC Grupa osigurava da su zaposlenici dobro informirani o provedbi politika Grupe vezanih uz privatnost kroz godišnje edukacije.
Ovo sveobuhvatno razumijevanje omogućuje osoblju EBC-a da bolje služi svojim klijentima pridržavajući se visokih standarda
usluge i zaštite podataka. Posljedično, ove politike izravno podržavaju predanost EBC-a zadovoljavanju potreba i prava svojih
korisnika, istovremeno ublažavajući rizik od bilo kakvih kibernetičkih napada ili povreda podataka. Ova su pravila dostupna
interno.
Zaštita osobnih podataka
EBC je usvojio interne akte kao odgovarajući okvir upravljanja koji reguliraju sve relevantne aspekte područja zaštite (osobnih)
podataka, a njegovi zaposlenici su na prikladan način educirani o svojim obvezama prilikom obrade osobnih podataka.
Kibernetička sigurnost
Kibernetička sigurnost EBC Grupe djeluje u okviru robusnog skupa politika i postupaka kibernetičke sigurnosti. Politika
kibernetičke sigurnosti opisuje jasne ciljeve, strukture upravljanja i tehničke zaštitne mjere za zaštitu podataka i imovine klijenata.
Sveobuhvatni cilj okvira kibernetičke sigurnosti je zaštita svih vrsta informacijske imovine od kibernetičkih prijetnji. Osim toga,
opisuje organizacijsku strukturu, povezane uloge i odgovornosti, kao i definicije i provedbene aktivnosti koje treba provoditi na
razini grupe i lokalnoj razini. Zbog dinamične prirode kibernetičkih prijetnji, Politika kibernetičke sigurnosti EBC Grupe godišnje
se ažurira i usklađuje kako bi odražavala razvoj tehnologija ili promjenjive zakonske ili regulatorne zahtjeve poput Urdbe o
digitalnoj operativnoj otpornosti (DORA).
Glavni službenik za informacijsku sigurnost EBC Grupe (CISO) odgovoran je za upravljanje kibernetičkom i informacijskom
sigurnošću na razini EBC Grupe, uključujući definiranje sigurnosne strategije na razini cijele EBC Grupe. Jedna od ključnih
odgovornosti CISO-a jest nadzirati i podupirati lokalnu provedbu sigurnosnih mjera kako bi se osiguralo da su one u skladu s
priznatim dobrim praksama te da se primjenjuju učinkovito, djelotvorno i dosljedno u svakodnevnom poslovanju.
Zahtjevi utvrđeni u Politici kibernetičke sigurnosti obvezni su za sve zaposlenike EBC Grupe, kao i za vanjske izvođače i pružatelje
usluga koji razvijaju, implementiraju ili upravljaju ICT rješenjima u ime bilo kojeg subjekta unutar EBC Grupe.
S4-2 –POSTUPCI ZA SURADNJU S POTROŠAČIMA I KRAJNJIM KORISNICIMA O
UČINCIMA
Privatnost
Procesi vezani uz GDPR su regulirani i stoga vrijede za sve klijente, bez obzira na njihovu pozadinu. Stoga EBC Grupa ne
komunicira izravno sa svojom bazom klijenata radi uvida u već strogo regulirani proces. Za daljnje informacije pogledajte poglavlje
S4-3 "Postupci za sanaciju negativnih učinaka i kanali za sanaciju negativnih učinaka i kanali kojima potrošači i krajnji korisnici
mogu izraziti zabrinutost".
Financijsko zdravlje
Kroz analizu i procjenu financijskog zdravlja svojih klijenata, uključujući one u financijskim poteškoćama, EBC Grupa bolje
razumije njihove potrebe i pomaže im da postanu financijski neovisni.
170
EBC Grupa također može utvrditi jesu li aktivnosti, proizvodi i usluge koje preporučuje svojim klijentima imali stvaran utjecaj na
njihovo financijsko zdravlje, kao i definirati područja na koja treba usmjeriti svoje napore kako bi u konačnici koristili svojim
klijentima.
Izravna interakcija s maloprodajnim klijentima odvija se kroz različite kanale, kako online, tako i u poslovnicama, gdje EBC Group
pruža savjetodavne usluge kako bi klijentima pomogla ostvariti njihove financijske ciljeve. Kako bi osigurala da klijenti i dalje
imaju koristi od pozitivnog utjecaja EBC Grupe, uspostavljen je savjetodavni okvir. Taj okvir usmjeren je na poticanje aktivnog
uključivanja klijenata u savjetodavne prijedloge EBC Grupe, što dovodi do rješavanja ključnih pokretača njihovog financijskog
zdravlja. Ključna metoda za olakšavanje ovog procesa je demokratizacija savjetovanja kroz sve kanale i povećanje pristupačnosti.
Proces praćenja financijskog zdravlja EBC Grupe temelji se na pet pokazatelja koji pomažu klijentima da: 1) žive unutar svojih
mogućnosti, 2) grade financijsku rezervu, 3) osiguraju svoje rizike, 4) planiraju mirovinu i 5) ulažu za budućnost. Odjel za
transformaciju maloprodaje Grupe odgovoran je za praćenje i implementaciju okvira koji se trenutno uvodi na ključnim tržištima,
a koji će se primjenjivati i na EBC Grupu. Financijsko zdravlje maloprodajnih klijenata EBC Grupe odražava se kroz status i
stabilnost njihove financijske situacije. Analizom i procjenom pokazatelja financijskog zdravlja svojih klijenata, EBC Grupa može
bolje razumjeti njihove potrebe i pomoći im da postanu financijski neovisni. Informacije o okviru, uključujući pokazatelje, bit će
dostupne i klijentima online.
S4-3 – POSTUPCI ZA SANACIJU NEGATIVNIH UČINAKA I KANALI KOJIMA
POTROŠAČI I KRAJNJI KORISNICI MOGU IZRAZITI ZABRINUTOST
PRIVATNOST
Povrede podataka definiraju se kao povrede sigurnosti koje dovode do slučajnog ili nezakonitog uništenja, gubitka, izmjene,
neovlaštenog otkrivanja ili pristupa osobnim podacima koji se prenose, pohranjuju ili na drugi način obrađuju. Razlozi za povredu
podataka mogu varirati, npr. od e-pošte koja je pogrešno poslana pogrešnom primatelju do kvara sustava. Povrede podataka mogu
se otkriti internim tehničkim ili organizacijskim mjerama (npr. putem sustava za sprječavanje curenja podataka ili putem internih
izvješća zaposlenika koji su postali svjesni povrede podataka) ili putem vanjskih prijava (npr. putem obavijesti pogrešnog
primatelja).
Prijavljene povrede (osobnih) podataka rješavaju stručni timovi koji procjenjuju potencijalne rizike koristeći interno razvijeni alat
za procjenu rizika od povrede podataka, temeljen na metodologiji koju je pružila Agencija Europske unije za kibernetičku
sigurnost. Korektivne mjere poduzimaju se aktivnim angažmanom, kao što je izravno kontaktiranje osobe koja je prijavila ili
uzrokovala povredu podataka i davanje uputa o tome kako sanirati prijetnje pravima i slobodama ispitanika. Relevantne mjere
kreću se od brisanja podataka do promjene lozinki, davanja općih savjeta o tome kako osigurati podatke ili kako prilagoditi procese
kako bi bili još prilagođeniji zaštiti podataka. Edukacije osvježavanja znanja i u konačnici disciplinske mjere također su mjere koje
pomažu u sprječavanju povreda podataka i ublažavanju povezanih rizika. Razvoj i usavršavanje odgovora EBC Grupe na povrede
podataka i kibernetičke napade ključni je element njezinih napora za ublažavanje rizika. To uključuje jasne protokole za
identificiranje, izvještavanje, istraživanje, naučene lekcije i ublažavanje bilo kakvog potencijalnog negativnog utjecaja na klijente.
EBC Kontakt centar prvi je kanal za trenutnu korisničku podršku, igrajući ključnu ulogu u održavanju snažnih poslovnih odnosa.
Dostupni su od 7:00 – 22:00 osim blagdana (na blagdane je moguća samo deaktivacija kartice)) i mogu se kontaktirati putem
mnogih komunikacijskih kanala: telefon, e-mail, web chat, George chat, George ovlašteni pozivi, IVR, WhatsApp, Viber, George
Messenger, Facebook Messenger. Klijent može kontaktirati svaki subjekt EBC Grupe u vezi s obradom njegovih osobnih podataka
putem kontakt podataka objavljenih na web stranici koja se primjenjuje na svaki pojedini subjekt EBC Grupe.
Pritužbe koje podnose klijenti smatraju se ključnima u poboljšanju i usavršavanju postojećih procesa. Za specifična pitanja vezana
uz privatnost, kontaktni podaci dostupni su online i u obavijesti o zaštiti podataka. EBC Grupi dodatno naglašava predanost
transparentnosti i povjerenju u poslovnim interakcijama, a pritužbe klijenata mogu se anonimno prijaviti putem platforme za
prijavu nepravilnosti (za više informacija pogledajte poglavlje G1-1).
U 2025. godini ritužbe korisnika EBC Grupe odnosile su se na pitanja privatnosti. Nadalje, provode se istraživanja o razini
zadovoljstva procesima obrade pritužbi korisnika kako bi se utvrdila učinkovitost, kao i njihova ukupna razina korištenja i
poznavanja dostupnih kanala. Ove se informacije prikupljaju u obliku strukturiranih online intervjua usmjerenih na one koji su
podnijeli pritužbe. Daljnje povjerenje u ove procese olakšava se anonimnim izvještavanjem. Sve pritužbe koje uključuju poslovne
odnose EBC Grupe mogu se podnijeti i putem Kontakt centra EBC Grupe i online, pri čemu se svaka pritužba tretira kao važna s
ciljem da se riješi na najbolji mogući način. Informacije o tome kako kontaktirati službu javno su dostupne na web stranici EBC
Grupe.
171
S4-4 – PODUZIMANJE MJERA ZA ZNAČAJNE UČINKE NA POTROŠAČE I KRAJNJE
KORISNIKE, PRISTUPI UPRAVLJANJU ZNAČAJNIM RIZICIMA I OSTVARIVANJE
ZNAČAJNIH PRILIKA POVEZANIH S POTROŠAČIMA I KRAJNJIM KORISNICIMA TE
DJELOTVORNOST TIH MJERA
Različite inicijative EBC Grupe dijele zajednički cilj promicanja financijske i društvene uključenosti, uz istovremeno ublažavanje
učinaka i rizika od povreda podataka i kibernetičkih napada. Te su mjere osmišljene kako bi se odgovorilo na različite potrebe
različitih demografskih skupina, od pojedinaca koji se suočavaju s financijskom isključenošću do poduzetnika koji pokušavaju
pokrenuti vlastiti posao. Kontinuirano praćenje, redovite procjene i uključivanje dionika sastavni su dio za osiguravanje
učinkovitosti i prilagodljivosti tih mjera, a kako bi se identificirale mjere koje su potrebne i prlikadne u odnosu na upravljanje
potencijanim negativnim učinkom.. Fokusirajući se na obrazovanje, financijsku stabilnost i društvene inovacije, EBC Grupa ima za
cilj stvoriti pozitivan i trajan učinak na svoju bazu klijenata.
Resursi za aktivnosti vezane uz financijsko zdravlje i privatnost dodijeljeni su unutar odgovarajućih timova, kako na razini grupe,
tako i na lokalnoj razini. Sve navedene aktivnosti provode se kontinuirano. U 2025. godini nije bilo slučajeva ozbiljnog kršenja
ljudskih prava prema maloprodajnoj bazi klijenata Grupe.
Table 35: Popis ključnih akcija povezanih sa potrošačima i krajnjim korisnicima

Podtema | Mjere | Politika
S4-Financijsko zdravlje (specifično za subjekt) | Pojedinci | Strategija društenog bankarstva
Financijska pismenost | Sveobuhvatni ciljevi
S4-Privatnost | Edukacije zaposlenika | Korporativna sigurnosna strategija
Cyber Security i zaštita podataka | Politika o zaštiti podataka; Politika o kibernetičkoj sigurnosti

FINANCIJSKO ZDRAVLJE
Pojedinci
Provedba pokazatelja financijskog zdravlja unutar okvira financijskog zdravlja uključuje savjetovanje klijenata o njihovoj
trenutačnoj financijskoj situaciji te zajedničko identificiranje mogućnosti za poboljšanje. Za svaki pokazatelj financijskog zdravlja,
EBC Grupa, u skladu s pristupom Erste Grupe, primjenjuje definirane skupove mjera i preporuka koje se aktiviraju ovisno o
individualnim okolnostima klijenta. Ove mjere provode se na kontinuiranoj osnovi.
Primjerice, za klijente kod kojih je identificiran povećan rizik od financijske ranjivosti, ovaj pristup omogućuje podizanje svijesti o
važnosti vođenja i praćenja mjesečnog proračuna prilagođenog stvarnim prihodima i rashodima klijenta. Nadalje, klijentima se
može savjetovati sklapanje odgovarajućih osiguravateljskih proizvoda kako bi se zaštitili od mogućih nepovoljnih životnih
događaja, poput bolesti ili gubitka zaposlenja.
Financijska pismenost
Škola pametnih financija
Škola pametnih financija program je financijske pismenosti Erste banke Hrvatska koji obuhvaća radionice za sve odrasle građane,
kao i učenike osnovnih i srednjih škola. Ovaj nacionalni program nudi besplatne radionice i ima za cilj uključiti što više građana u
stjecanje znanja i vještina u upravljanju osobnim financijama, potičući ih da razmišljaju o budućem životu i financijskim ciljevima
te da svjesno upravljaju svojom potrošnjom.
Tijekom 2025. godine održano je više od 90 radionica kojima je prisustvovalo gotovo 2000 sudionika. Ukupno je od 2019. do sada
održano gotovo 1000 radionica s više od 17 000 sudionika.
Vremenski horizonti uključuju procjene za kraj godine, pet godina i deset godina. Informacije uključuju broj radionica i sudionika,
kao i rezultate ankete o zadovoljstvu radionicama te obuhvaćaju rezultate PR i marketinških aktivnosti, uz projekcije materijalnih
utjecaja.
172
PRIVATNOST
Kibernetička sigurnost i zaštita podataka
Proaktivan pristup EBC Grupe odražava njezinu duboku predanost povjerenju svojih klijenata, partnera i dionika. Kontinuirano
ulaže u napredne i inovativne tehnologije, robusnu infrastrukturu i stručne timove kako bi osigurala da se sa svim podacima EBC
Grupe postupa na siguran i povjerljiv način. U današnjem svijetu digitalnog bankarstva, EBC Grupa je posvećena zaštiti svoje
imovine i podataka o klijentima najsuvremenijim uslugama i alatima za kibernetičku sigurnost. Višeslojna sigurnosna arhitektura
EBC Grupe uključuje, na primjer, napredne tehnologije vatrozida, distribuiranu zaštitu od uskraćivanja usluge (DDoS),
sveobuhvatna rješenja za otkrivanje i odgovor na krajnje točke (EDR), obavještajne podatke o kibernetičkim prijetnjama (CTI),
centar za sigurnosne operacije (SOC) kao i robusne sustave za sprječavanje upada (IPS).
Za ključna tržišta koristi se specifičan kontrolni okvir kako bi se osiguralo kontinuirano pridržavanje standarda kibernetičke
sigurnosti i zaštite podataka te kako bi se identificirala područja koja zahtijevaju poboljšanje. Dizajn i provedba kontrolnog okvira
izvedeni su iz zahtjeva definiranih u Politikama i procdurama kibernetičke sigurnosti i zaštite podataka. Opseg kontrolnog okvira je
praćenje pravilne provedbe zahtjeva politika i procedura. Samoprocjena se provodi na lokalnoj razini, a nakon toga se odobrava na
razini grupe. Kontinuirano praćenje također uključuje redovito izvještavanje o ključnim pokazateljima uspješnosti na razini cijele
grupe od strane lokalnih subjekata kako bi se utvrdila učinkovitost provedenih preventivnih, detektivnih i korektivnih mjera.
U 2025. godini ukupna potrošnja EBC Grupe na područje kibernetičke sigurnosti iznosila je 7 milijuna EUR (2024.: 5 milijuna
EUR). Informacije o upravljanju resursima u vezi s područjem privatnosti mogu se pronaći u odjeljku „S4-1 – Politike koje se
odnose na potrošače i krajnje korisnike“. EBC će nastaviti osiguravati odgovarajuća financijska sredstva za kibernetičku sigurnost
kako bi se osigurala otpornost i sigurnost njegovih sustava, pri čemu se planirana ulaganja za 2026. godinu očekuju na usporedivoj
razini.
Edukacije zaposlenika
Ulaganje u programe osposobljavanja usmjerene na kupca osigurava da su svi članovi osoblja dobro opremljeni znanjem i
vještinama potrebnim za sigurno rukovanje korisničkim podacima. U edukacijskim materijalima, veliki naglasak stavljen je na
otkrivanje, sprječavanje i rješavanje problema povreda podataka. Osim toga, od naših se zaposlenika očekuje da mogu učinkovito
komunicirati s našim kupcima o obradi njihovih osobnih podataka. Naglašavajući važnost zaštite i sigurnosti podataka, EBC nastoji
ne samo zaštititi podatke svojih kupaca i zadržati njihovo povjerenje u svoju organizaciju, već i poticati kulturu odgovornosti
podizanjem svijesti među svojim zaposlenicima o potencijalnim rizicima.
EBC Grupa također ulaže u obuke i kampanje za podizanje svijesti o kibernetičkoj sigurnosti kako bi pomogla zaposlenicima da
prepoznaju i izbjegnu kibernetičke prijetnje poput phishing kampanja ili napada društvenim inženjeringom. Stoga EBC Grupa
redovito educira svoje zaposlenike, rukovoditelje, članove uprave i specifične korisničke skupine (kao što su zaposlenici
podružnica, novozaposleni i pripravnici) putem programa osvješćivanja o kibernetičkoj sigurnosti EBC Grupe, uključujući obveznu
godišnju web-baziranu obuku, kao i simulacije phishinga i događaje za podizanje svijesti o sigurnosti. Uz program osvješćivanja o
kibernetičkoj sigurnosti usmjeren na interno i vanjsko osoblje, EBC Grupa također postavlja aktivnosti kako bi pomogla svojim
klijentima da ojačaju svoju svijest o kibernetičkoj sigurnosti. EBC Grupa nudi preporuke najbolje prakse i sesije za podizanje
svijesti o kibernetičkoj sigurnosti kako bi educirala o tome kako otkriti, spriječiti i odgovoriti na kibernetičke prijetnje.
Zaposlenici dužni su pohađati edukaciju jednom godišnje, a EBC Grupa prati stopu sudjelovanja. Program osposobljavanja nadzire
Službenik za zaštitu podataka (DPO), s timom odgovornim za organizaciju i provođenje tih treninga. U skladu s internim aktima o
zaštiti osobnih podataka i informacijskoj sigurnosti, ove edukacije provode se redovito i ad hoc – uključujući postojeće zaposlenike i
nove zaposlenike putem procesa uključivanja. Tijekom 2025. godine, 92% zaposlenika EBC-a uspješno je položilo redovnu godišnju
edukaciju iz područja informacijske sigurnosti i zaštite osobnih podataka što predstavlja možebitni manji pad u usporedbi s 2024.
godinu kada je 95% zaposlenika uspješno položilo ovu edukaciju. Ako se ovaj broj možda može činiti kao pad trenda edukacija,
potrebno je istaknuti da nisu svi zaposlenici bili u mogućnosti prisustvovati ovakvim vrstama edukacija, uzimajući u obzir da su
neki od njih mogli biti odsutni tijekom dužeg razdoblja zbog objektivnih okolnosti poput korištenja roditeljskog dopusta ili
bolovanja tijekom dužeg razdoblja.
173
S4-5 – CILJNE VRIJEDNOSTI ZA UPRAVLJANJE ZNAČAJNIM NEGATIVNIM
UČINCIMA, POTICANJE POZITIVNIH UČINAKA I UPRAVLJANJE ZNAČAJNIM
RIZICIMA I PRILIKAMA
FINANCIJSKO ZDRAVLJE
Cilj financiranja društvenog bankarstva za pojedince
Financiranje pojedinaca u financijskim poteškoćama čini dio ukupnog cilja financiranja društvenog bankarstva. Informacije o cilju
financiranja društvenog bankarstva mogu se pronaći pod S3-5 – „Ciljne vrijednosti povezane s unapređenjem pozitivnih utjecaja“.
Promicanjem socijalnog bankarstva i ostvarivanjem ovih ciljeva, EBC Grupa također doprinosi financijskom zdravlju i ekonomskoj
stabilnosti svojih klijenata.
PRIVATNOST
Zbog visoke razine regulacije u području zaštite podataka i kibernetičke sigurnosti, EBC Grupa nije postavila dodatne
sveobuhvatne kvantitativne ciljne vrijednosti. Međutim, cilj EBC Grupe je kontinuirano strogo poštivanje GDPR-a kako bi se
osigurala najviša razina zaštite podataka korisnika i spriječile regulatorne kazne.
174
Informacije o poslovnom ponašanju
Poslovno ponašanje
Ovaj se dio izvještaja o održivosti usredotočuje na poslovno ponašanje EBC Grupe i njezinu predanost etičkom ponašanju. EBC
Grupa pridaje veliku vrijednost etički ispravnom ponašanju, smatrajući ga temeljnim preduvjetom za svoje poslovanje i strateške
prioritete. Ova se predanost odražava u Izjavi o svrsi koja zahtijeva od zaposlenika da razmotre ne samo zakonitost i profitabilnost
poslovnih odluka, već i jesu li one ispravne. Na temelju toga, Kodeks ponašanja EBC Grupe, koji je uprava odobrila 2015. koja je
ažurirana u rujnu 2025., utvrđuje obvezujuća pravila i etička načela za sve zaposlenike i članove odbora. Kodeks naglašava
odgovornost, poštovanje i održivost u svim poslovnim aktivnostima. Osim toga, EBC Grupa predana je načelima Globalnog
sporazuma UN-a, koja uključuju poštovanje ljudskih prava, radnih standarda i borbu protiv korupcije, oslanjajući se na ključne
međunarodne deklaracije i konvencije.
U kontekstu procjene dvostruke materijalnosti (DMA), u okviru poslovnog ponašanja identificirana su dva pitanja održivosti, od
kojih svako ima potencijalno negativne učinke:
Tablica 36: Značajni učinci, rizici i prilike povezane s poslovnim ponašanjem

Čimbenik održivosti | Vrsta IRO-a | Opis IRO-a | Lanac vrijednosti | Vremenski horizont
G1-Zaštita zviždača | Potencijalni negativan učinak | Potencijalni nedostatak zaštite za zviždače narušava slobodu izražavanja, što može dovesti do odmazde i osvetničkih mjera, društvene isključenosti i psihološkog stresa za zviždače. | Vlastito poslovanje | Sva vremenska razdoblja
G1 – Korupcija i podmićivanje – sprečavanje i otkrivanje, uključujući osposobljavanje | Potencijalni negativan učinak | Nedostatak svijesti i internih mjera mogao bi potencijalno dovesti do slučajeva korupcije ili podmićivanja s pravnim posljedicama, uključujući sankcije prema radnom pravu, kao i građanske i kaznene postupke protiv zaposlenika (također i slučajeva korupcije ili podmićivanja) | Vlastito poslovanje | Sva vremenska razdoblja

Zaštita zviždača
Zaštita zviždača, kako je ustanovljena u EBC Grupi, igra ključnu ulogu u preveniranju pojedinačnih rizika za zviždače. Bez
sigurnog i povjerljivog kanala za prijavu, pojedinci koji razotkrivaju nepravilnosti mogli bi doživjeti ozbiljne posljedice kao što su
osveta, prepreke u poslovnoj karijeri ili društvenu isključenost. Takvi ishodi imali bi trajni negativni učinak na povjerenje u
društvo.
Uspostavljeni kanali za prijavu služe spječavanju da pojedini zviždači budu suočeni s izolacijom ili negativnim posljedicama koje bi
bile rezultat neprimjerene zaštite. Ti kanali sprječavaju negativne ishode u pojedinačnim slučajevima, a redovite provjere i
transparentni postupci osiguravaju učinkovitost mehanizama zaštite.
Korupcija i podmićivanje – prevencija i otkrivanje, uključujući edukaciju
Edukativni programi i sadržaji usmjereni na sprječavanje i otkrivanje korupcije i podmićivanja ključni su stup strategije EBC Grupe
u borbi protiv podmićivanja i korupcije (ABC). Ponuđeni svim zaposlenicima, ovi programi imaju presudnu ulogu u poticanju
svijesti i razumijevanja etičkog ponašanja. Bez takvih mjera, nedostatak znanja i osjetljivosti na sukob interesa (CoI) i ABC rizike
mogao bi dovesti do toga da zaposlenici ne prepoznaju koruptivne prakse ili nesvjesno budu uključeni u njih, bilo aktivno ili
pasivno.
U slučaju incidenta povezanog s korupcijom, posljedice mogu biti ozbiljne. Gubitak povjerenja u organizaciju bio bi teško obnoviti i
to bi moglo zahtijevati opsežne i dugotrajne sanacijske napore. Štoviše, takvi incidenti mogu dovesti do značajne štete po ugled, do
financijskih gubitaka pa čak i kaznenih posljedica za uključene pojedince ili samo društvo.
U konačnici, ove preventivne inicijative pomažu u izgradnji snažnog poslovnog ponašanja u svrhu nulte tolerancije na
podmićivanje i korupciju, jačajući reputaciju EBC Grupe kao principijelne i pouzdane financijske institucije.
175
G1-1 – POLITIKE POSLOVNOG PONAŠANJA I KORPORATIVNA KULTURA
Politike EBC Grupe koje se odnose na poslovno ponašanje obuhvaćaju Kodeks ponašanja u EBC Grupi, koji njeguje njezinu
korporativnu kulturu ugrađujući njezine temeljne vrijednosti ljudi, pravednosti i transparentnosti u svaki aspekt poslovanja. Stoga
je kultura EBC Grupe usklađena s vrijednostima Erste Grupe i poslovne strategije. Vodstvo igra ključnu ulogu u kulturi EBC
Grupe, vođeno kroz pet dimenzija vodstva: izvan zone udobnosti, vodstvo usluge, utjecaj na uspješnost, orijentacija na budućnost i
orijentacija na klijenta. Kodeks ponašanja također služi kao vodič za vođe kako bi osigurali da je organizacija spremna za
budućnost uz pridržavanje svih relevantnih etičkih standarda. EBC Grupa redovito prati i usavršava svoju kulturu kroz razmjene,
povratne informacije zaposlenika i 360 procjene vodstva kako bi osigurala da ostane snažna i učinkovita. Kodeks ponašanja
dostupan je na web stranici EBC-a. EBC Grupa poboljšava svoju korporativnu kulturu kroz razvoj vodstva, edukaciju zaposlenika o
vrijednostima i etici, provođenje povratnih informacija o vodstvu 360 i anketu o angažiranosti. EBC Grupa također nudi otvorene
forume i programe uključivanja. Kulturne inicijative EBC Grupe uključuju raznolikost i inkluziju (D&I), društvenu odgovornost i
napore za održivost.
Kako bi osigurala integritet i povjerenje u organizaciju, EBC Grupa je implementirala dvije ključne politike: Whistleblowing
Politiku i Politiku upravljanja sukobom interesa i antikorupciji. Te su politike ključne sastavnice upravljačke strukture i doprinose
etičkom i transparentnom radnom okruženju.
Zaštita zviždača
Politika zviždača u EBC Grupi uspostavlja standarde za prepoznavanje, prijavljivanje i istraživanje sumnji u vezi s nezakonitim
ponašanjem. Whistleblowing Politika temelji se na Direktivi EU 2019/1937 prenesenoj u Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti.
EBC Grupa omogućila je različite kanale za prijavljivanje nepravilnosti, uključujući intranetski portal, poštu, telefon i osobne
sastanke. Ti su kanali dostupni ne samo zaposlenicima već i trećim stranama, u skladu s važećim zakonima kojima je regulirana
zaštita zviždača. Informacije o tomu kako prijaviti nepravilnosti dostupne su putem EBC intranet portala i internih obveznih
edukacija. Povjerljive osobe su kvalificirani i ovlašteni zaposlenici educirani za postupanje na siguran način, čuvajući kao povjerljiv
identitet zviždača i trećih strana.
Informacije o povjerljivim osobama, primanju i obradi informacija o postupku i zaštiti od odmazde dostupan je u odjeljku FAQ na
platformi Erste Integrity za zviždače. 'Erste Integrity' Program uključuje interni ured za prijavljivanje u kojem zaposlenici mogu
prijaviti sumnjive slučajeve ili postaviti pitanja o mogućim kršenjima. Povjerljiva osoba zaposlena je u Sektoru za upravljanje
nefinancijskim rizicima koji je u nadležnosti člana Uprave odgovornog za rizike. Prijave se primaju i obrađuju u skladu s načelom
povjerenja u skladu s propisanim postupkom. Sve zaprimljene prijave se istražuju te se prema potrebi poduzimaju odgovarajuće
mjere. Sustav osigurava pružanje zaštite prijaviteljima nepravilnosti, uključujući zaštitu anonimnosti, zaštitu uključenih pojedinaca
kao i zaštitu od lažnih optužbi. Ispravna obrada prijava osigurana je redovitim izvještavanjem Uprave, kao i unutarnjim i vanjskim
revizijama.
Whistleblowing Politika primjenjuje se na sve zaposlenike, klijente i treće strane i uključuje kategoriju za "Neprihvatljivo
ponašanje" za zabrinutost zbog nasilja, diskriminacije, uznemiravanja i sličnog nedoličnog ponašanja. Sektor upravljanja
nefinancijskim rizicima, koji je u nadležnosti člana Uprave odgovornog za rizike, zajedno sa Sektorom ljudskih potencijala
odgovorni su za provedbu programa zaštite uz sudjelovanje i radničkog vijeća kako bi se osiguralo bolje prihvaćanje među
zaposlenicima.
Sve politike koje se odnose na zaposlenike dostupne su na intranetu i time su dostupne internim dionicima, a vanjski dionici
formiraju se putem web stranica Erste Grupe i platforme za zviždače 'Erste Integrity' na internetu.
Korupcija i podmićivanje – prevencija i otkrivanje, uključujući edukaciju
Politika upravljanja sukobom interesa i antikorupcije izravno se bavi potencijalno negativnim učinkom utvrđenim u procjeni
značajnosti u dijelu Korupcija i podmićivanje – sprečavanje i otkrivanje, uključujući edukaciju. Politikom se uspostavljaju
sveobuhvatni standardi za sprečavanje i otkrivanje sukoba interesa, sprječavanje podmićivanja i korupcije. Politika je izvedena iz
Izjave o svrsi i Kodeksa ponašanja. U Politici su definirane odgovornosti i standardizirani postupci za upravljanje sukobima
interesa i borbu protiv podmićivanja i korupcije na svim razinama poslovanja EBC Grupe. Cilj je spriječiti kršenje zakona i zaštititi
ugled kompanije kroz odgovornu korporativnu kulturu, jasan okvir usklađenosti i odgovarajuće kvalifikacije zaposlenika. Ova se
Politika provodi kroz preventivnu edukaciju koja se nudi svim zaposlenicima. Edukacija ima za cilj učinkovito suzbijanje
potencijalne korupcije i podmićivanja, kako bi se zaštitili interesi potrošača, zaposlenika i poslovnih partnera te promicalo
povjerljivo i etičko poslovno okruženje. Postupci za istraživanje incidenata u poslovnom ponašanju, uključujući incidente korupcije
i podmićivanja, implementirani na način da budu provedeni brzo, neovisno i objektivno, a opisani su u poglavlju G1-3 Sprječavanje
i otkrivanje korupcije i podmićivanja.
176
Smatra se da su svi pojedinci izloženi riziku od podmićivanja i korupcije, stoga EBC Grupa ne pravi razliku između zaposlenika. Iz
tog razloga je edukacija o sukobu interesa i borbi protiv podmićivanja i korupcije (WBT) obvezna za sve zaposlenike EBC-a.
Edukacija pruža pregled različitih vrsta sukoba interesa, kao što su postupanje s poslovnim poklonima, izvanposlovne aktivnosti,
organizacijski sukob interesa, sukobi interesa koji proizlaze iz povjerljivih informacija i sukobi interesa u pogledu nabave ili lanca
opskrbe. WBT se sastoji od četiri kategorije: opće informacije, postupanje s poslovnim poklonima, izvanposlovne aktivnosti te
povezanosti. U njemu se detaljno opisuju različiti pojmovi kako bi se osiguralo ujednačeno razumijevanje te su predstavljeni
postupci prijave i odobravanja za različite vrste sukoba interesa koji uključuju različite dionike. Treninzi su centralno definirani, a
prvode se na hrvatskom jeziku. Zaposlenici moraju položiti test znanja sa stopom od najmanje 80% na kraju edukacije. Dodatna
ciljana edukacija provodi se za one u EBC Grupi koji su posebno izloženi situacijama u kojima bi moglo doći do korupcije ili
podmićivanja. Ova je edukacija namijenjena članovima Uprave, kao i zaposlenicima koji rade u prodaji, onima koji dodjeljuju
sponzorstva, sklapaju ugovore o suradnjama, donacijama i marketingu, na temelju pristupa utemeljenog na procjeni rizika.
Zaposlenici Službe praćenja usklađenosti EBC grupe prate stope prolaznosti edukacije uz podršku Sektora ljudskih potencijala i
lokalno su odgovorni za praćenje implementacije edukacije i za eskalaciju u slučajevima neizvršavanja obveza polaganja edukacije.
Prema statistici Sektora ljudskih potencijala, na kraju 2024. stopa prolaznosti iznosila je 94%, a na kraju 2025. 92%.
Postupci praćenja uključuju obveze izvješćivanja putem alata za izvješćivanje ili e-pošte, analizu podataka koju provodi Sektor
upravljanja nefinancijskim rizicima radi otkrivanja značajnih nedostataka i potrebe za edukacijom, ad hoc kontrole u slučaju
sukoba interesa i provođenje kontrola. Svi relevantni subjekti EBC Grupe i njihovi zaposlenici moraju implementirati potrebne
politike, procese i infrastrukturu kako bi u potpunosti podržali usklađenost s definiranim minimalnim standardima. Politika se
primjenjuje u svim geografskim područjima u kojima EBC Grupa posluje i bavi se potrebama i problemima svih pogođenih skupina
dionika.
Politiku odobravaju svi članovi Uprave, koji su pravno odgovorni i nadležni za implementaciju ABC Politike na razini cijele grupe.
Dokument je u vlasništvu Sektora za upravljanje nefinancijskim rizicima i revidira se svake dvije godine, kada se sadržaj pregledava
i ocjenjuje na temelju promjena pravnih akata ili preporuka tijela javne vlasti. Istrage u vezi sa sprečavanjem i otkrivanjem
korupcije i podmićivanja provode zaposlenici Službe praćenja usklađenosti koji su u svom postupanju neovisni.
Pravila su dostupna putem intraneta svim zaposlenicima i dio su godišnje edukacije koju svi zaposlenici moraju završiti. Lokalni
vlasnici procesa definiraju detaljne procese i propise koji se putem intraneta uvode zaposlenicima.
G1-3 – SPRJEČAVANJE I OTKRIVANJE KORUPCIJE I PODMIĆIVANJA
Interna prijevara koja uključuje podmićivanje i/ili korupciju događa se kada zaposlenik nezakonito prihvaća ili nudi mito kako bi
utjecao na odluke ili stekao neopravdane prednosti. Korupcijski incident definira se kao zlouporaba povjerene javne ili poslovne
moći, položaja ili resursa za privatnu korist, bilo od strane izabranih vladinih dužnosnika ili drugih privatnih osoba. Podmićivanje
kao oblik korupcije, definira se kao čin primanja koristi, bilo financijske ili nefinancijske, koja mijenja ponašanje primatelja.
Incident podmićivanja uključuje namjerno nuđenje, davanje, primanje ili traženje koristi, izravno ili neizravno, ili putem treće
strane, kako bi se neprimjereno utjecalo na osobu u obavljanju dužnosti, kako bi se dobila ili zadržala korist ili bilo koja
neopravdana prednost, ili kako bi se utjecalo na postupke službenika ili druge osobe zadužene za javnu ili poslovnu dužnost.
Kada se sumnja na incident interne prijevare koji uključuje podmićivanje ili korupciju, Sektor za upravljanje nefinancijskim
rizicima provodi sveobuhvatnu istragu incidenta. Unutar EBC Grupe, Službenik za usklađenost grupe je, zajedno s skupinom za
financijski kriminal i skupinom za upravljanje operativnim i IKT rizicima, dio Sektora za upravljanje nefinancijskim rizicima
dodijeljen glavnom direktoru za rizike, ali izravno odgovara Upravi koja osigurava da se svi navodi istraže neovisno i sveobuhvatno.
Odgovornost za pitanja usklađenosti - u slučaju kršenja etičkog ponašanja - snosi Sektor ljudskih potencijala koji je dodijeljen
glavnom izvršnom direktoru, ali odgovara izravno Upravi. Ishodi istraga prijavljuju se upravi prema interno definiranim procesima
eskalacije. U slučaju da se pojavi sumnja na internu prijevaru za zaposlenika koji je već otpušten, Sektor za upravljanje
nefinancijskim rizicima zajedno sa Sektorom ljudskih potencijala i Sektorom pravnih poslova poduzet će korake po tom pitanju, što
može dovesti do pravnih mjera.
Stoga je EBC Grupa uspostavila robusne postupke za sprječavanje, otkrivanje i upravljanje prijava ili incidenata korupcije i
podmićivanja. Ti su napori usmjereni na osiguravanje usklađenosti s financijskim sankcijama, embargom, usklađenošću s
propisima koji se odnose na tržište kapitala i dobrim ponašanjem, što uključuje programe za borbu protiv podmićivanja i korupcije.
Osim toga, EBC je uveo namjenske smjernice za postupanje s poslovnim poklonima i interni "Pravilnik o dodjeli sponzorstava,
donacije i poslovnih suradnji" Sektora za marketing, koji su u potpunosti usklađeni s Politikom.
177
Redovitim praćenjem utemeljenim na riziku kojeg provode jedinice Sektora za upravljanje nefinancijskim rizicima osigurava se
pridržavanje tih postupaka i podiže svijest o rizicima usklađenosti među svim relevantnim osobljem. Kritični sukobi interesa,
posebno oni koji ukazuju na korupciju, prijavljuju se Upravi i Nadzornom odboru EBC Grupe. Službenici za usklađenost slijede
posebne interne radne upute u kojima se navode postupci za sprječavanje, otkrivanje i upravljanje prijavama ili za slučaj incidenata
korupcije i podmićivanja. Istrage provodi Sektor za upravljanje nefinancijskim rizicima koji djeluje neovisno o lancu upravljanja,
osiguravajući nepristrane i temeljite istrage. Proces eskalacije koji uključuje različite dionike (interna revizija, ljudski resursi,
Sektor pravnih poslova) provodi se kako bi se istražili potencijalni slučajevi korupcije ili podmićivanja.
Prijevarama se bavi EBC Fraud Management, koji zaposlenicima pruža sveobuhvatnu i obveznu edukaciju za sprječavanje
prijevara. Ova edukacija educira zaposlenike o uobičajenim shemama prijevara, znakovima za uzbunu, preventivnim mjerama i
postupcima prijavljivanja, uključujući internu svijest o prijevarama. Uključuje pravni/regulatorni okvir EBC Grupe oko prijevara,
bavi se politikom nulte tolerancije i razradom svih vrsta prijevara. Edukacija se bavi tehnikama otkrivanja prijevara, strategijama za
sprječavanje i načinima prijavljivanja prijevara. Edukacija je namijenjena novim i postojećim zaposlenicima, sa specifičnim
formatima i frekvencijama kako bi se osigurala sveobuhvatna pokrivenost. Novi zaposlenici prolaze edukaciju o prijevarama uživo,
a koja je dostupna na hrvatskom jeziku. Svi zaposlenici moraju svake dvije godine završiti obaveznu web edukaciju o prijevarama
dostupnu na lokalnoj platformi za učenje EBC Grupe. Zaposlenici Sektora za upravljanje nefinancijskim rizicima prate stope
prolaznosti edukacija uz podršku Sektora ljudskih potencijala, koji je lokalno odgovoran za praćenje implementacije edukacija i
eskalaciju slučajeva nedovršenosti.
Sljedeći podaci uključuju stope prolaznosti edukacija unutar opsega EBC-a, koji se u osnovi temelji na većinskim udjelima i
pristupu temeljenom na riziku usklađenosti. Stoga se područje primjene razlikuje od opsega konsolidacije prema MSFI obzirom da
Izbor nekretnina d.o.o. i Erste Card Club d.o.o. nisu uključeni.
Tablica 37: Edukacija o borbi protiv korupcije i podmićivanja 2025.

| 2024 | 2025
Rizične funkcije osoblja | Upravljačka tijela | Rizične funkcije osoblja | Upravljačka tijela
Pokrivenost treninga | 89,00 % | 92,00 % | 89,00 % | 92,00 %
Ukupan broj završenih treninga | 3.004 | 22 | 2.843 | 23

Postotak pokrivenosti za 2025. odražava funkcije „Staff-at-risk“ i članove Uprave koji su završili obuku tijekom ciklusa 2025. Svi
zaposlenici obuhvaćeni ovim ciklusom obavezni su završiti obuku barem jednom u dvogodišnjem razdoblju, čime se osigurava da
svi prođu obuku u predviđenom vremenu.
Podaci o edukaciji temelje se preliminarno na završetku grupnog WBT o COI i ABC-u (ili njegovim lokaliziranim verzijama). Tamo
gdje ova edukacija još nije provedena, u statistici su uzeti u obzir usporedivi lokalni formati osposobljavanja COI i ABC. Grupni
Conduct Compliance preporučuje lokalnim subjektima da dodijele WBT svojim zaposlenicima najmanje svake dvije godine. WBT
obuhvaća sve relevantne aspekte različitih vrsta sukoba interesa, korupcije i podmićivanja, kako do njih dolaze, kako se mogu
spriječiti i prijaviti. Temelji se na pravnom/regulatornom okviru Erste Grupe i politici CoI/ABC Grupe, kojom je uspostavljena
nulta tolerancija prema svim vrstama korupcije i podmićivanja. WBT traje 1 sat, pri čemu teoretski unos traje 45 minuta, a kviz 15
minuta. Dodatni ad-hoc treninzi razlikuju se u trajanju i prilagođeni su specifičnom sadržaju i ciljanoj publici, temeljeno na riziku
lokalnih subjekata. Članovi Nadzornog odbora dužni su svake godine sudjelovati u definiranim regulatornim edukacijama. Sektor
ljudskih potencijala mora osigurati odgovarajućeg pružatelja usluga i platformu za učenje. Trenutačno EY pruža regulatornu
edukaciju putem platforme za e-učenje, a uključene su i teme relevantne za ovaj izvještaj.
G1-4 – SLUČAJEVI KORUPCIJE ILI PODMIĆIVANJA
Slučajevi korupcije ili podmićivanja unutar organizacije mogu ozbiljno ugroziti njezin integritet i etičke standarde. U EBC Grupi
takvi se incidenti rješavaju s najvećom ozbiljnošću, u skladu s Politikom upravljanja sukobom interesa i antikorupcije. EBC Grupa
primjenjuje strogi pristup nulte tolerancije prema bilo kojem obliku podmićivanja ili korupcije.
Nije bilo osuda za kršenje zakona kojima je regulirana borba protiv korupcije i podmićivanja, a broj novčanih kazni za takva
kršenja je nula. Ovo odražava situaciju iz prethodne godine, kada su i osude i novčane kazne također iznosile nula. Mjerenje ove
metrike ne potvrđuje vanjsko tijelo, različito od pružatelja osiguranja.
Tablica 38: Popis ključnih mjera povezanih s poslovnim ponašanjem

Podtema | Popis ključnih mjera | Politika
G1 – Korupcija i podmićivanje – sprečavanje i otkrivanje, uključujući edukacije | Programi osposobljavanja za sprječavanje i otkrivanje korupcije i podmićivanja | Politika upravljanja sukobom interesa i antikorupcije

178
Programi osposobljavanja za sprječavanje i otkrivanje korupcije i podmićivanja
EBC grupa uspostavila je sveobuhvatne programe osposobljavanja za sprječavanje i otkrivanje korupcije i podmićivanja, usklađene
s Politikom upravljanja sukobom interesa i antikorupcije. Te tekuće mjere osmišljene su za podizanje svijesti, sprečavanje
koruptivnog ponašanja i upravljanje svim značajnim nedostacima, čime se podupire pozitivan učinak promicanja povjerenja i
etičkog poslovnog okruženja (vidjeti G1-1 i G1-3 za detalje).
Dodatna aktivnost na razini grupe je implementacija sustava/platforme za pitanja usklađenosti. Ta će platforma služiti kao
središnje mjesto za prijenos znanja, uključujući teme kao što su sukob interesa, Politika upravljanja sukobom interesa i
antikorupcije, važne osobe za kontakt i izvori za WBT. Cilj je sustava/platforme poboljšati pristupačnost i širenje ključnih
informacija o usklađenosti u cijeloj tvrtki i diljem organizacije.
Napredak tih mjera prati se evaluacijama internetskog osposobljavanja putem WBT, analizom podataka, provjerama i procjenama
rizika (vidjeti G1-3). Služba praćenja usklađenosti uz podršku Sektora ljudskih potencijala, prati stope prolaznosti programa e-
učenja i eskalira slučajeve ne-polaganja edukacija. Implementacijom ovih ciljanih programa osposobljavanja i platforme za Col/
ABC, EBC Grupa učinkovito upravlja potencijalno negativnim učincima identificiranim u procjeni značajnosti (DMA) za 2025.
Financi jski iz v ještaj i za
godinu koja završava 31.
prosinca 2025.
180
Odgovornost za financijske izvještaje
Temeljem Zakona o računovodstvu Republike Hrvatske, Uprava je dužna pobrinuti se da za svaku financijsku godinu budu
sastavljeni nekonsolidirani i konsolidirani financijski izvještaji u skladu s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja
(MSFI) koje je objavio Odbor za međunarodne računovodstvene standarde i koji su usvojeni u EU, koji pružaju istinit i fer pregled
financijskog stanja, rezultata poslovanja i novčanog tijeka Erste&Steiermärkische Bank d.d. zajedno sa njezinim ovisnim i
pridruženim društvima (pod zajedničkim nazivom: Grupa) za navedeno razdoblje kao i za Erste&Steiermärkische Bank d.d.
(Banka), odvojeno.
Odgovornosti Uprave pri izradi financijskih izvještaja obuhvaćaju sljedeće:
• odabir i dosljednu primjenu prikladnih računovodstvenih politika;
• davanje opravdanih i razboritih prosudbi i procjena;
• postupanje u skladu s važećim računovodstvenim standardima, uz objavljivanje i obrazloženje svih materijalno značajnih
odstupanja u financijskim izvještajima; te
• sastavljanje financijskih izvještaja pod pretpostavkom vremenske neograničenosti poslovanja, osim ako je neprimjereno
pretpostaviti da će Grupa i Banka nastaviti poslovanje.
Uprava je odgovorna za vođenje odgovarajućih računovodstvenih evidencija, koje u svakom trenutku s prihvatljivom točnošću
prikazuju financijski položaj Grupe i Banke. Također, Uprava je dužna pobrinuti se da financijski izvještaji budu u skladu sa
Zakonom o računovodstvu. Pored toga, Uprava je odgovorna za čuvanje imovine Grupe i Banke te za poduzimanje opravdanih
koraka za sprečavanje i otkrivanje prijevare i drugih nepravilnosti.
Uprava je obavezna sastaviti Godišnje izvješće koje se sastoji od financijskih izvješća, Izvješća poslovodstva i Izjave o odgovornosti
u skladu sa Zakonom o računovodstvu. Izvješće poslovodstva i Izjava o odgovornosti se pripremaju u skladu sa člancima 21., 22. i
24. Zakona o računovodstvu. Uprava je dužna podnijeti na usuglašavanje Nadzornom odboru Godišnje izvješće Banke, koje
uključuje godišnje odvojene i konsolidirane financijske izvještaje. Ukoliko se Nadzorni odbor usuglasi s financijskim izvještajima,
smatra se da su ga potvrdili Uprava i Nadzorni odbor Banke.
U skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2018/815 od 17. prosinca 2018. o dopuni Direktive 2004/109/EZ Europskog
parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za specifikaciju jedinstvenog elektroničkog formata za
izvještavanje („Uredba o ESEF-u“), Uprava je dužna sastaviti i objaviti godišnji izvještaj nekonsolidirani i konsolidirani u XHTML
formatu te opisno označiti godišnje financijske izvještaje sastavljene sukladno MSFI-jevima u XHTML formatu koristeći XBRL
oznake radi ispunjavanja uvjeta iz članka 462. Zakona o tržištu kapitala.
Nakon provedbe ispitivanja, Uprava opravdano očekuje da će Grupa i Banka u dogledno vrijeme raspolagati odgovarajućim
resursima te stoga pri sastavljanju financijskih izvještaja i dalje usvaja načelo vremenske neograničenosti poslovanja.
____________________ _________________________
Christoph Schoefboeck Krešimir Barić
Predsjednik Uprave Član Uprave
____________________ _________________________
Martin Hornig Katarina Kraljević
Član Uprave Članica Uprave
____________________
Hannes Frotzbacher
Član Uprave
Erste&Steiermärkische Bank d.d.
Jadranski trg 3a
51 000 Rijeka 26. ožujka 2026.
Republika Hrvatska
181
182
183
184
185
186
187
188
189
190
191
192
193
Godišnji financijski izvještaji
za godinu koja završava 31. prosinca 2025.
Izvještaj o računu dobiti i gubitka

u milijunima EUR |  | GRUPA | BANKA
Bilješke | 2024 | 2025 | 2024 | 2025
Neto kamatni prihod | 2 | 434 | 442 | 375 | 397
Kamatni prihodi |  | 549 | 550 | 500 | 518
Ostali slični prihodi |  | 70 | 63 | 39 | 28
Kamatni trošak |  | (146) | (142) | (125) | (120)
Ostali slični troškovi |  | (39) | (29) | (39) | (29)
Neto prihod od naknada i provizija | 3 | 134 | 144 | 98 | 113
Prihod od naknada i provizija |  | 187 | 206 | 141 | 162
Trošak od naknada i provizija |  | (53) | (62) | (43) | (49)
Prihodi od dividende | 4 | – | – | 4 | 7
Neto rezultat iz trgovanja i svođenja na fer vrijednost | 5 | 16 | 17 | 15 | 16
Dobici / gubici po osnovi financijskih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | 6 | 1 | 2 | 2 | 2
Neto rezultat od ulaganja po metodi udjela |  | 1 | 2 | – | –
Prihod od najma od ulaganja u nekretnine i ostalog operativnog najma | 7 | 7 | 7 | – | –
Troškovi zaposlenih | 8 | (136) | (145) | (111) | (121)
Ostali administrativni troškovi | 8 | (114) | (119) | (87) | (99)
Amortizacija | 8 | (30) | (30) | (20) | (20)
Ostali dobici/gubici od prestanka priznavanja financijskih instrumenata koji se ne mjere po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | 9 | (5) | – | (5) | –
Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata | 10 | 18 | (8) | 17 | (10)
Ostali operativni rezultat | 11 | (15) | (5) | (7) | (6)
Ostali operativni prihod | 11 | 11 | 10 | 11 | 7
Ostali operativni troškovi | 11 | (26) | (15) | (18) | (13)
Dobit prije poreza za razdoblje |  | 311 | 307 | 281 | 279
Porez na dobit | 12 | (61) | (54) | (55) | (49)
Neto rezultat za razdoblje |  | 250 | 253 | 226 | 230
Neto rezultat raspoloživ nekontrolirajućem interesu |  | 3 | 4 | – | –
Neto rezultat raspoloživ vlasniku matičnog društva |  | 247 | 249 | – | –

Priložene računovodstvene politike i bilješke sastavni su dio financijskih izvještaja.
Zarada po dionici
Za izračunavanje zarade po dionici, zarada se uzima kao neto dobit tekuće godine koja pripada redovnim dioničarima umanjena za
povlaštene dividende, ako ih ima. Grupa nema povlaštenih dionica. U nastavku je prikazano usklađenje dobiti nakon poreza koja je
raspoloživa redovnim dioničarima.

u milijunima EUR | GRUPA
| 2024 | 2025
Neto rezultat za razdoblje | 250 | 253
Neto rezultat raspoloživ vlasniku matičnog društva | 247 | 249
Ponderiran prosječan broj redovnih dionica (za osnovnu zaradu po dionici) | 16.984.175 | 16.984.175
Zarada po redovnoj dionici – osnovna (u eurima) | 14,52 | 14,66

194
Godišnji financijski izvještaji
za godinu koja završava 31. prosinca 2025.
Izvještaj o ostaloj sveobuhvatnoj dobiti

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Neto rezultat za razdoblje | 250 | 253 | 226 | 230
Ostala sveobuhvatna dobit |  |  |  |
Stavke koje se mogu reklasificirati u račun dobiti i gubitka |  |  |  |
Rezerva fer vrijednosti dužničkih instrumenata | 28 | 12 | 26 | 11
Dobit/gubitak tijekom razdoblja | 25 | 13 | 24 | 12
Reklasifikacija prilagodbi | 5 | – | 5 | –
Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke | (2) | (1) | (3) | (1)
Odgođeni porezi povezani sa stavkama koje se mogu reklasificirati | (5) | (2) | (5) | (2)
Dobit/gubitak tijekom razdoblja | (4) | (2) | (4) | (2)
Reklasifikacija prilagodbi | (1) | – | (1) | –
Ukupno | 23 | 10 | 21 | 9
Ukupna ostala sveobuhvatna dobit / (gubitak) | 23 | 10 | 21 | 9
Ukupna sveobuhvatna dobit | 273 | 263 | 247 | 239
Ukupna sveobuhvatna dobit raspoloživa nekontrolirajućem interesu | 3 | 4 | – | –
Ukupna sveobuhvatna dobit raspoloživa vlasniku matičnog društva | 270 | 259 | – | –

Priložene računovodstvene politike i bilješke sastavni su dio financijskih izvještaja.
195
Godišnji financijski izvještaji
za godinu koja završava 31. prosinca 2025.
Izvještaj o financijskom položaju

u milijunima EUR |  | GRUPA | BANKA
Bilješke | 31. Prosinca 2024. | 31. Prosinca 2025. | 31. Prosinca 2024. | 31. Prosinca 2025.
Imovina |  |  |  |  |
Novac i novčana sredstva | 13 | 3.380 | 3.062 | 3.211 | 2.905
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja |  | 19 | 19 | 19 | 19
Izvedenice | 17 | 19 | 14 | 19 | 14
Ostala imovina koja se drži radi trgovanja | 18 | – | 5 | – | 5
od čega založeno kao kolateral |  | – | 1 | – | 1
Financijska imovina koja se ne drži radi trgovanja, a čija se fer vrijednost mjeri kroz račun dobiti i gubitka |  | 9 | 10 | 9 | 10
Vlasnički instrumenti | 19 | 4 | 5 | 4 | 5
Dužnički vrijednosni papiri | 19 | 5 | 5 | 5 | 5
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit |  | 1.005 | 1.235 | 929 | 1.133
od čega založeno kao kolateral | 25 | 42 | 111 | 42 | 111
Vlasnički instrumenti | 20 | 1 | 1 | 1 | 1
Dužnički vrijednosni papiri | 21 | 1.004 | 1.234 | 928 | 1.132
Financijska imovina po amortiziranom trošku |  | 11.085 | 12.215 | 10.490 | 11.488
od čega založeno kao kolateral | 25 | 39 | 19 | 39 | 19
Dužnički vrijednosni papiri | 14 | 2.102 | 2.198 | 2.055 | 2.083
Krediti i predujmovi kreditnim institucijama | 14 | 79 | 344 | 52 | 326
Krediti i predujmovi klijentima | 14 | 8.904 | 9.673 | 8.383 | 9.079
Potraživanja s osnove financijskog najma | 42 | 568 | 598 | – | –
Nekretnine i oprema | 39 | 170 | 183 | 129 | 141
Ulaganja u nekretnine | 39 | 2 | 2 | 1 | 1
Nematerijalna imovina | 40 | 17 | 25 | 13 | 15
Ulaganja u ovisna društva | 48 | – | – | 25 | 35
Ulaganja u zajedničke pothvate i pridružena društva | 49 | 10 | 11 | 5 | 5
Tekuća porezna imovina | 12 | 7 | – | 7 | –
Odgođena porezna imovina | 12 | 17 | 15 | 16 | 13
Imovina namijenjena za prodaju | 53 | 10 | 17 | 60 | 60
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 15 | 179 | 204 | 179 | 203
Ostala imovina | 41 | 29 | 31 | 20 | 18
Ukupno imovina |  | 16.507 | 17.627 | 15.113 | 16.046

196
Godišnji financijski izvještaji
za godinu koja završava 31. prosinca 2025.
Izvještaj o financijskom položaju (nastavak)

u milijunima EUR | Bilješke | GRUPA | BANKA
31. Prosinca 2024. | 31. Prosinca 2025. | 31. Prosinca 2024. | 31. Prosinca 2025.
Obveze i kapital |  |  |  |  |
Financijske obveze koje se drže radi trgovanja |  | 18 | 12 | 18 | 12
Izvedenice | 17 | 18 | 12 | 18 | 12
Financijske obveze koje se vrednuju po amortiziranom trošku |  | 14.330 | 15.431 | 13.200 | 14.126
Depoziti od banaka | 16 | 796 | 858 | 271 | 279
Depoziti od klijenata | 16 | 12.553 | 13.593 | 11.943 | 12.861
Izdani dužnički vrijednosni papiri | 16 | 954 | 955 | 954 | 955
Ostale financijske obveze | 16 | 27 | 25 | 32 | 31
Obveze za najam | 43 | 14 | 16 | 15 | 15
Rezerviranja | 45 | 87 | 88 | 85 | 86
Tekuće porezne obveze | 12 | 4 | 18 | – | 15
Odgođene porezne obveze | 12 | – | 1 | – | –
Obveze povezane s imovinom namijenjenom za prodaju | 53 | 86 | 78 | – | –
Ostale obveze | 44 | 141 | 116 | 115 | 96
Ukupne obveze |  | 14.680 | 15.760 | 13.433 | 14.350
Temeljni kapital |  | 238 | 238 | 238 | 238
Kapitalne rezerve i kapitalna dobit |  | 238 | 238 | 238 | 238
Zadržana dobit |  | 1.336 | 1.212 | 1.223 | 1.080
Ostale rezerve iz ostale sveobuhvatne dobiti |  | (19) | (9) | (19) | (10)
Kapital raspoloživ vlasniku matičnog društva |  | 1.793 | 1.679 | 1.680 | 1.546
Instrumenti dodatnog kapitala |  | – | 150 | – | 150
Kapital raspoloživ nekontrolirajućem interesu | 48 | 34 | 38 | – | –
Ukupno kapital | 47 | 1.827 | 1.867 | 1.680 | 1.696
Ukupno obveze i kapital |  | 16.507 | 17.627 | 15.113 | 16.046

Priložene računovodstvene politike i bilješke sastavni su dio financijskih izvještaja.
197
Godišnji financijski izvještaji
za godinu koja završava 31. prosinca 2025.
Izvještaj o promjenama kapitala

u milijunima EUR | GRUPA
| Temeljni kapital | Kapitalne rezerve i kapitalna dobit | Zadržana dobit | Rezerva fer vrijednosti | Tečajne razlike kod preračuna inozemnog poslovanja | Ponovno vrednovanj e definiranih planova primanja | Odgođeni porez | Kapital raspoloživ vlasniku matičnog društva | Dodatni vlasnički instrumenti | Kapital raspoloživ nekontrolira jućem interesu | Ukupno kapital
Stanje 1. siječnja 2025. | 238 | 238 | 1.336 | (24) | – | – | 5 | 1.793 | – | 34 | 1.827
Isplaćene dividende | – | – | (373) | – | – | – | – | (373) | – | – | (373)
Povećanje kapitala | – | – | – | – | – | – | – | – | 150 | – | 150
Ukupna sveobuhvatna dobit | – | – | 249 | 12 | – | – | (2) | 259 | – | 4 | 263
Neto rezultat za razdoblje | – | – | 249 | – | – | – | – | 249 | – | 4 | 253
Ostala sveobuhvatna dobit | – | – | – | 12 | – | – | (2) | 10 | – | – | 10
Promjene fer vrijednosti rezervi | – | – | – | 12 | – | – | (2) | 10 | – | – | 10
Na dan 31. prosinca 2025. | 238 | 238 | 1.212 | (12) | – | – | 3 | 1.679 | 150 | 38 | 1.867

Stanje 1. siječnja 2024. | 238 | 238 | 1.210 | (52) | – | – | 10 | 1.644 | – | 31 | 1.675
Isplaćene dividende | – | – | (121) | – | – | – | – | (121) | – | – | (121)
Povećanje/smanjenje kapitala | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Ukupna sveobuhvatna dobit | – | – | 247 | 28 | – | – | (5) | 270 | – | 3 | 273
Neto rezultat za razdoblje | – | – | 247 | – | – | – | – | 247 | – | 3 | 250
Ostala sveobuhvatna dobit | – | – | – | 28 | – | – | (5) | 23 | – | – | 23
Promjene fer vrijednosti rezervi | – | – | – | 28 | – | – | (5) | 23 | – | – | 23
Na dan 31. prosinca 2024. | 238 | 238 | 1.336 | (24) | – | – | 5 | 1.793 | – | 34 | 1.827

Priložene računovodstvene politike i bilješke sastavni su dio financijskih izvještaja.
198
Godišnji financijski izvještaji
za godinu koja završava 31. prosinca 2025.
Izvještaj o promjenama kapitala (nastavak)

u milijunima EUR | BANKA
| Temeljni kapital | Kapitalne rezerve i kapitalna dobit | Zadržana dobit | Rezerva fer vrijednosti | Tečajne razlike kod preračuna inozemnog poslovanja | Ponovno vrednovanje definiranih planova primanja | Odgođeni porez | Kapital raspoloživ vlasniku matičnog društva | Dodatni vlasnički instrumenti | Kapital raspoloživ nekontroliraj ućem interesu | Ukupno kapital
Stanje 1. siječnja 2025. | 238 | 238 | 1.223 | (23) | – | – | 4 | 1.680 | – | – | 1.680
Isplaćene dividende | – | – | (373) | – | – | – | – | (373) | – | – | (373)
Povećanje kapitala | – | – | – | – | – | – | – | – | 150 | – | 150
Ostale izmjene (bilješka 47:Obuhvat konsolidacije) | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Ukupna sveobuhvatna dobit | – | – | 230 | 11 | – | – | (2) | 239 | – | – | 239
Neto rezultat za razdoblje | – | – | 230 | – | – | – | – | 230 | – | – | 230
Ostala sveobuhvatna dobit | – | – | – | 11 | – | – | (2) | 9 | – | – | 9
Promjene fer vrijednosti rezervi | – | – | – | 11 | – | – | (2) | 9 | – | – | 9
Na dan 31. prosinca 2025. | 238 | 238 | 1.080 | (12) | – | – | 2 | 1.546 | 150 | – | 1.696

Stanje 1. siječnja 2024. | 238 | 238 | 943 | (49) | – | – | 9 | 1.379 | – | – | 1.379
Isplaćene dividende | – | – | (121) | – | – | – | – | (121) | – | – | (121)
Povećanje/smanjenje kapitala | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Ostale izmjene (bilješka 47:Obuhvat konsolidacije) | – | – | 175 | – | – | – | – | 175 | – | – | 175
Ukupna sveobuhvatna dobit | – | – | 226 | 26 | – | – | (5) | 247 | – | – | 247
Neto rezultat za razdoblje | – | – | 226 | – | – | – | – | 226 | – | – | 226
Ostala sveobuhvatna dobit | – | – | – | 26 | – | – | (5) | 21 | – | – | 21
Promjene fer vrijednosti rezervi | – | – | – | 26 | – | – | (5) | 21 | – | – | 21
Na dan 31. prosinca 2024. | 238 | 238 | 1.223 | (23) | – | – | 4 | 1.680 | – | – | 1.680

Priložene računovodstvene politike i bilješke sastavni su dio financijskih izvještaja.
199
Godišnji financijski izvještaji
za godinu koja završava 31. prosinca 2025.
Izvještaj o novčanom toku

u milijunima EUR |  | GRUPA | BANKA
Bilješke | 2024 | 2025 | 2024 | 2025
Neto rezultat za razdoblje |  | 250 | 253 | 226 | 230
Nenovčane usklade stavaka neto dobiti/gubitka za godinu |  |  |  |  |
Amortizacija, umanjenje vrijednosti i ukidanje umanjenja vrijednosti, ponovno vrednovanje imovine | 39, 40 | 30 | 30 | 20 | 20
Neto povećanje ispravka vrijednosti kreditnih gubitaka i ostale rezervacije | 10, 11 | 6 | 27 | 5 | 29
Dobici /(gubici) od prodaje imovine | 11 | – | (2) | 1 | –
Ostale usklade |  | (1) | (1) | 1 | 1
Promjene u imovini i obvezama iz poslovnih djelatnosti nakon usklade za nenovčane komponente |  |  |  |  |
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 17, 18 | 3 | (1) | 4 | (1)
Financijska imovina koja se ne drži radi trgovanja, a čija se fer vrijednost mjeri kroz račun dobiti i gubitka |  |  |  |  |
Vlasnički instrumenti | 19 | (3) | 1 | (4) | 1
Dužnički vrijednosni papiri | 19 | 2 | 1 | 2 | 1
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit |  |  |  |  |
Vlasnički instrumenti | 20 | – | 1 | – | 1
Dužnički vrijednosni papiri | 21 | 109 | (219) | 129 | (194)
Financijska imovina po amortiziranom trošku |  |  |  |  |
Dužnički vrijednosni papiri | 14 | (298) | (96) | (297) | (27)
Krediti i predujmovi kreditnim institucijama | 14 | (11) | (266) | (21) | (275)
Krediti i predujmovi klijentima | 14 | (400) | (779) | (369) | (707)
Potraživanja s osnove financijskog najma | 42 | (85) | (30) | – | –
Ostala imovina iz poslovnih aktivnosti | 19 | 1 | (23) | 12 | (12)
Financijske obveze koje se drže radi trgovanja | 17 | – | (5) | – | (5)
Financijske obveze koje se vrednuju po amortiziranom trošku |  |  |  |  |
Depoziti od banaka | 16 | 12 | 62 | (37) | 8
Depoziti od klijenata | 16 | 1.172 | 1.038 | 1.161 | 918
Izdani dužnički vrijednosni papiri | 16 | 417 | 1 | 417 | 1
Ostale financijske obveze | 16 | (111) | (2) | (103) | (2)
Ostale obveze iz poslovnih aktivnosti | 44 | 88 | (42) | (5) | (27)
Novčani tok iz poslovnih djelatnosti |  | 1.181 | (52) | 1.142 | (40)
Primici od prodaje |  |  |  |  |
Pridružena društva | 49 | 1 | 1 | – | –
Nekretnine i oprema, nematerijalna imovina i ulaganja u nekretnine | 39, 40 | 4 | 7 | – | 2
Stjecanje |  |  |  |  |
Pridružena društva | 49 | – | – | – | (10)
Nekretnine i oprema, nematerijalna imovina i ulaganja u nekretnine | 39, 40 | (39) | (51) | (27) | (35)
Ulaganja u ovisna društva | 48 | – | – | 35 | –
Novčani tok iz investicijskih djelatnosti |  | (34) | (43) | 8 | (43)
Povećanje kapitala | 47 | (1) | 150 | (1) | 150
Dividenda isplaćena vlasnicima matičnog društva | 47 | (121) | (373) | (121) | (373)
Ostale financijske aktivnosti |  | – | – | (3) | –
Novčani tok iz financijskih djelatnosti |  | (122) | (223) | (125) | (223)
Novac i novčani ekvivalenti na početku razdoblja | 13 | 2.355 | 3.380 | 2.186 | 3.211
Novčani tok iz poslovnih djelatnosti |  | 1.181 | (52) | 1.142 | (40)
Novčani tok iz investicijskih djelatnosti |  | (34) | (43) | 8 | (43)
Novčani tok iz financijskih djelatnosti |  | (122) | (223) | (125) | (223)
Novac i novčani ekvivalenti na kraju razdoblja1) |  | 3.380 | 3.062 | 3.211 | 2.905
Novčani tokovi koji se odnose na poreze, kamatu i dividende (uključene u novčani tok iz poslovnih djelatnosti) | 13 | 339 | 416 | 293 | 378
Uplate poreza na dobit | 12 | (64) | (32) | (61) | (27)
Primljena kamata | 2 | 537 | 623 | 463 | 548
Primljena dividenda | 4 | – | – | 4 | 7
Plaćena kamata | 2 | (134) | (175) | (113) | (150)

Priložene računovodstvene politike i bilješke sastavni su dio financijskih izvještaja.
200
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Bilješke uz financijske izvještaje
Opći podaci
POVIJEST I OSNUTAK
Erste&Steiermärkische Bank d.d. (Banka) utemeljena je 1954. godine i upisana u Sudski registar kao dioničko društvo dana 24.
siječnja 1990. godine. Sjedište Banke je u Rijeci, Jadranski trg 3a, u Republici Hrvatskoj.
Banka je holding društvo za Erste Bank Hrvatska Grupu (Grupa) koja posluje u Republici Hrvatskoj i Republici Crnoj Gori.
Izravno i krajnje matično tijelo Erste & Steiermärkische Bank d.d. je Erste Group Bank AG.
Ovi godišnji financijski izvještaji obuhvaćaju i zasebne godišnje financijske izvještaje Banke i konsolidirane godišnje financijske
izvještaje Grupe (zajedno godišnji financijski izvještaji).
OSNOVNE DJELATNOSTI BANKE
Banka ima odobrenje za obavljanje poslova iz područja poslovnog bankarstva u Republici Hrvatskoj. Glavne djelatnosti Banke su:
• primanje depozita od klijenata i plasiranje depozita,
• davanje kredita, izdavanje garancija i akreditiva stanovništvu, trgovačkim društvima, javnim institucijama i drugim
klijentima,
• poslovi riznice na međubankarskom tržištu,
• poslovi u ime i za račun trećih osoba i usluge investicijskog bankarstva,
• platni promet u zemlji i inozemstvu,
• pružanje bankarskih usluga putem ovisnih društava u Republici Hrvatskoj.
NADZORNI ODBOR

Willibald Cernko | Predsjednik do 1. ožujka 2025.
Georg Bucher | Zamjenik predsjednika
Ingo Bleier | Član, Predsjednik od 2. ožujka 2025.
Roland Klimesch | Član
Judit Ágnes Havasi | Članica
Walburga Seidl | Članica
Nina Begičević Ređep | Članica
Robert Schmidbauer | Član od ožujka 2025.

UPRAVA
Banku zastupaju dva člana Uprave zajedno ili jedan član Uprave zajedno s jednim prokuristom.

Christoph Schoefboeck | Predsjednik
Katarina Kraljević | Članica
Martin Hornig | Član
Krešimir Barić | Član
Hannes Frotzbacher | Član

201
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
PROKURISTI:
Banka trenutno nema prokuriste.
Temeljni kapital Banke, koji je u cijelosti uplaćen, iznosi 237.778.450,00 eura i podijeljen je na 16.984.175 redovnih dionica. Sve
dionice Banke drže društva Erste Group Bank AG (10.023.326 dionica ili 59,02%) i Steiermärkische Bank und Sparkassen AG
(6.960.849 dionica ili 40,98%).
DEFINICIJA KONSOLIDIRANE GRUPE
Banka je matično društvo bankarske grupacije (u daljnjem tekstu: Grupa) koja obuhvaća sljedeća ovisna i pridružena društva.

Naziv ovisnog društva | Bilješka | Vlasnički udio | Osnovna djelatnost | Sjedište
Erste Nekretnine d.o.o. | 48 | 100 % | Poslovanje nekretninama | Ivana Lučića 2A, Zagreb
Erste Bank AD Podgorica, Crna Gora | 48 | 100 % | Kreditna institucija | Ulica Arsenija Boljevića 2A, Podgorica, Crna Gora
Erste Card Club d.o.o. | 48 | 100 % | Financijsko posredovanje i usluge | Ulica Frane Folnegovića 6, Zagreb
Erste&Steirmärkische S-Leasing d.o.o. | 48 | 50 % | Financijski i operativni najmovi | Zelinska 3, Zagreb
Izbor Nekretnina d.o.o. | 48 | 100 % | Upravljanje nekretninama i najam | Ivana Lučića 2A, Zagreb
KEKS Pay d.o.o. | 48 | 100 % | Podaktovna platforma i obrada podataka | Ulica Frana Folnegovića 6, Zagreb
Naziv pridruženog društva |  |  |  |
Erste d.o.o. | 49 | 45,86 % | Društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima | Ivana Lučića 2A, Zagreb

OSNIVANJE I PRODAJA UDJELA
KEKS Pay d.o.o.
Dana 28. siječnja 2025. Uprava Banke donijela je odluku o osnivanju društva KEKS Pay d.o.o. Nadzorni odbor Banke dao je
suglasnost na navedenu odluku Uprave dana 8. veljače 2025. Društvo je upisano u sudski registar dana 19. ožujka 2025.
Erste Card Club d.o.o.
Dana 15. srpnja 2025. godine Uprava Banke usvojila je odluku o prodaji 100% poslovnog udjela društva Erste Card Club d.o.o.
kupcu Global Payments s.r.o., a po ishođenju svih potrebnih regulatornih odobrenja. Nadzorni odbor Banke dao je suglasnost na
takvu odluku Uprave dana 29. srpnja 2025. godine.
202
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Značajne informacije o računovodstvenim politikama
Osnove prikaza
Godišnji financijski izvještaji sastavljeni su u skladu sa Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI-jevima)
usvojenim od strane Europske unije („EU“).
U skladu s važećim modelima vrednovanja objašnjenima ili dopustivima prema MSFI-jevima konsolidirani godišnji financijski
izvještaji pripremljeni su po načelu troška, osim financijske imovine i financijskih obveza koje se mjere po fer vrijednosti kroz
račun dobiti ili gubitka te financijske imovine koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit.
Godišnji financijski izvještaji sastavljeni su po načelu nastanka događaja te pod pretpostavkom vremenske neograničenosti
poslovanja.
Osim regulatornih ograničenja raspodjele kapitala koja proizlaze iz EU propisa o kapitalnim zahtjevima koji se primjenjuju na sve
kreditne institucije sa sjedištem u EU, Banka i Grupa nemaju nikakvih drugih značajnih ograničenja u pogledu mogućnosti
pristupa ili korištenja imovine i podmirivanja obveza. Isto tako, vlasnici nekontrolirajućih interesa u ovisnim društvima Grupe
nemaju prava koja mogu ograničiti mogućnost Grupe da pristupi ili koristi imovinu i podmiri obveze.
Ukoliko nije drugačije navedeno, godišnji financijski izvještaji iskazani su u milijunima eura („EUR“).
Sastavljanje godišnjih financijskih izvještaja sukladno MSFI-jevima zahtijeva od Uprave donošenje procjena, prosudbi i
pretpostavki koje utječu na iskazane iznose imovine i obveza, objavu potencijalne imovine i potencijalnih obveza na datum
izvještaja kao i na iznose prihoda, rashoda te ostale sveobuhvatne dobiti iskazane tijekom izvještajnog razdoblja. Procjene se
temelje na informacijama koje su bile dostupne na datum izvještaja o financijskom položaju te se stvarni iznosi mogu razlikovati od
procijenjenih. Banka vodi svoje poslovne knjige u skladu s propisima i odlukama zahtjeva statutarnog računovodstva banaka u
Hrvatskoj.
Priloženi godišnji financijski izvještaji sastavljeni su na temelju računovodstvenih evidencija Banke i njenih ovisnih društava.
Računovodstvene metode i metode mjerenja
Preračunavanje stranih valuta
Godišnji financijski izvještaji prezentirani su u eurima koje su izvještajna valuta Grupe i funkcionalna valuta Banke. Funkcionalna
valuta je valuta primarnog poslovnog okruženja u kojem društvo posluje. Svako društvo u Grupi određuje vlastitu funkcionalnu
valutu, a stavke uključene u godišnje financijske izvještaje svakog društva mjerene su primjenom te funkcionalne valute.
i. Transakcije i stanja u stranoj valuti
Transakcije u stranim valutama preračunavaju se u eure primjenom tečajeva stranih valuta važećim na datum transakcije.
Monetarne stavke iskazane u stranim valutama ponovno se preračunavaju u eure prema pripadajućim tečajevima stranih valuta
važećim na datum izvještaja o financijskom položaju. Nemonetarne stavke u stranoj valuti, koje se mjere po fer vrijednosti,
preračunavaju se u eure primjenom tečaja strane valute važećeg na dan utvrđivanja fer vrijednosti. Nemonetarne stavke u stranoj
valuti, koje se iskazuju po povijesnom trošku, preračunavaju se primjenom tečaja strane valute važećeg na datum transakcije te ne
dovode do nastanka tečajnih razlika.
Tečajne razlike, koje nastaju pri preračunavanju u funkcionalnu valutu, prikazuju se u računu dobiti i gubitka razdoblja pod
pozicijom 'Neto rezultat iz trgovanja i svođenja na fer vrijednost' osim tečajnih razlika proizašlih iz preračunavanja financijske
imovine u stranoj valuti koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit i tečajnih razlika proizašlih iz
preračunavanja inozemnog poslovanja što je opisano u nastavku.
203
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Računovodstvene metode i metode mjerenja (nastavak)
Tečajne razlike po dužničkim instrumentima koji predstavljaju monetarnu imovinu, iskazanima u stranoj valuti i klasificiranima
kao financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, priznaju se u računu dobiti i gubitka za
komponente knjigovodstvene vrijednosti koje čine amortizirani trošak te imovine i unutar ostale sveobuhvatne dobiti za ostale
promjene vrijednosti imovine (razlika do fer vrijednosti).
Tečajne razlike nastale preračunavanjem nemonetarne imovine mjerene po fer vrijednosti priznaju se u računu dobiti i gubitka
razdoblja, osim tečajnih razlika koje su nastale ponovnim preračunavanjem nemonetarne imovine klasificirane kao financijska
imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit kod koje se gubici i dobici s osnove promjene tečaja
priznaju, zajedno s ostalim promjenama, unutar ostale sveobuhvatne dobiti.
ii. Preračun izvještaja inozemnog poslovanja
Imovina i obveze inozemnog poslovanja (strana ovisna društva) preračunavaju se u eure po tečaju strane valute važećem na datum
izvještaja o financijskom položaju. Prihodi i troškovi se preračunavaju po prosječnom tečaju za izvještajno razdoblje koji se računa
na bazi dnevnih tečaja. Goodwill, nematerijalna imovina priznata pri stjecanju stranih ovisnih društava i usklađenja na fer
vrijednosti knjigovodstvenih iznosa imovine i obveza tretiraju se kao imovina i obveze stranih ovisnih društava i preračunavaju na
datum izvještavanja. Tečajne razlike koje proizlaze iz preračunavanja priznaju se unutar ostale sveobuhvatne dobiti i prikazuju pod
pozicijom 'Tečajne razlike kod preračuna inozemnog poslovanja' u izvještaju o ostaloj sveobuhvatnoj dobiti. Kod prodaje
inozemnog poslovanja, iznos tečajnih razlika akumuliran unutar ostale sveobuhvatne dobiti prenosi se u račun dobiti i gubitka i
prikazuje pod pozicijom 'Ostali operativni rezultat'.
Značajne računovodstvene prosudbe, pretpostavke i procjene
Konsolidirani financijski izvještaji sadrže iznose koji su utvrđeni na temelju prosudbi te primjenom pretpostavki i procjena.
Procjene i s njima povezane pretpostavke temelje se na povijesnom iskustvu i drugim čimbenicima koji se smatraju relevantnim.
Pretpostavke na temelju kojih su izvedene procjene redovito se preispituju. Kao rezultat neizvjesnosti primijenjenih pretpostavki i
prosudbi, stvarni iznosi mogu se razlikovati od procijenjenih što može dovesti do usklađenja priznatih knjigovodstvenih vrijednosti
imovine i obveza u budućnosti.
U nastavku navodimo osnovne pretpostavke koje se odnose na buduće događaje i drugi ključni izvori neizvjesnosti koji nose znatan
rizik mogućeg materijalno značajnog usklađenja knjigovodstvene vrijednosti imovine i obveza u idućoj financijskoj godini:
• Procjena poslovnog modela (Poglavlje Financijski instrumenti – Materijalne informacije o računovodstvenoj politici)
• Umanjenje vrijednosti financijskih instrumenata (Poglavlje Financijski instrumenti - Materijalne informacije o
računovodstvenoj politici, poglavlje Upravljanje rizicima)
• Kontrola ovisnih društava (Bilješka 48 Ulaganja u ovisna društva)
• Umanjenje vrijednosti nefinancijske imovine (nekretnine i oprema, ulaganje u nekretnine, nematerijalna imovina,
imovina s pravom uporabe) ( Poglavlje – Dugotrajna imovina i ostala ulaganja)
• Ostala rezerviranja (Bilješka 45 Rezerviranja)
Primjena novih i izmijenjenih MSFI/MRS
Usvojene računovodstvene politike jednake su onima primijenjenima prošle financijske godine, osim standarda, izmjena standarda
i tumačenja koji su stupili na snagu nakon 1. siječnja 2025. godine. U nastavku su prikazani samo novi standardi, njihove izmjene i
tumačenja koji su bitni za poslovanje Banke i Grupe:
STANDARDI I TUMAČENJA KOJI SU NA SNAZI
Sljedeći izmjene standarda obvezne su za 2025. godinu i usvojene su u EU:
Izmjene MRS-a 21 Učinci promjena tečaja stranih valuta: manjak zamjenjivosti. Izmjene i dopune MRS-a 21 izdane su u kolovozu
2023. i stupaju na snagu za godišnja razdoblja koja počinju na dan ili nakon 1. siječnja 2025.
Primjena gore navedenih izmjena standarda nije imala značajniji utjecaj na financijske izvještaje Grupe.
204
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Primjena novih i izmijenjenih MSFI/MRS (nastavak)
STANDARDI I TUMAČENJA KOJI NISU NA SNAZI
Sljedeći standardi, njihove izmjene i tumačenja izdani su od strane IASB-a, međutim nisu na snazi do datuma objave godišnjih
financijskih izvještaja. Izmjene MSFI 9 i MSFI 7 i godišnja poboljšanja svezak 11 usvojeni su od strane EU.
Izmjene i dopune Klasifikacije i mjerenja financijskih instrumenata – Izmjene MSFI-ja 9 i MSFI-ja 7 (izdane 30. svibnja 2024.). Stupa
na snagu 1.1.2026.
MSFI 19 Ovisna društva bez javne odgovornosti: objave (izdano 9. svibnja 2024). Stupa na snagu 1.1.2027.
MSFI 18 Prezentacija i objavljivanje u financijskim izvještajima (izdan 9. travnja 2024) Stupa na snagu 1.1.2027.
Godišnja poboljšanja, svezak 11 (izdano 18. srpnja 2024.) stupa na snagu 1. siječnja 2026.
Izmjene MRS-a 21 Preračunavanje u hiperinflacijsku prezentacijsku valutu ( izdane 13. studenoga 2025.) stupaju na snagu 1. siječnja
2027.
Grupa je revidirala prvotnu namjeru ranije primjene ovih izmjena te će izmjene stupiti na snagu 1. siječnja 2026.
Ne očekuje se da će primjena ovih standarda i izmjena imati značajan utjecaj na financijske izvještaje Grupe osim MSFI 18 za koje
management procjenjuje moguće učinke.
205
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
USPJEŠNOST / POVRAT
1. Izvještavanje poslovnih segmenata
Izvještavanje po segmentima Grupe sastoji se od četiri operativna segmenta koji reflektiraju strukturu upravljanja Grupom.
Segment Građanstva obuhvaća poslovanje s fizičkim osobama, obrtnicima te slobodne profesije koje su u nadležnosti prodajne
mreže Građanstva. Poslovanjem Građanstva upravlja se uglavnom u matičnoj banci u suradnji s povezanim društvima kao što je
leasing te asset management društva sa naglaskom na kreditnim proizvodima, investicijskim proizvodima, tekućim računima,
štednim proizvodima, kreditnim karticama, te uključuje i cross selling proizvode kao npr. leasing, osiguranja, stambene štedionice.
Segment Gospodarstva obuhvaća poslovanje s pravnim osobama (mala i srednja poduzeća, te veliki korporativni klijenti), ali isto
tako i komercijalno financiranje nekretnina i javni sektor. Mala i srednja poduzeća (SME) su klijenti koji su u nadležnosti lokalne
komercijalne mreže segmenta Gospodarstva, a najvećim dijelom se radi o poduzećima sa definiranim visinom godišnjeg prometa.
Veliki korporativni klijenti (LC) su klijenti/grupe klijenata sa specifičnom visinom godišnjeg prometa (koja je iznad SME-a), a koji
posluju na domaćem tržištu, ali i na glavnom tržištu/proširenom glavnom tržištu Erste Grupe. Komercijalno financiranje
nekretnina (CRE) uključuje investitore u nekretnine u svrhu ostvarenja prihoda od najma od pojedinačnih nekretnina ili portfelja
nekretnina, graditelje pojedinačnih nekretnina ili portfelja nekretnina u svrhu ostvarivanja kapitalne dobiti kroz prodaju. Javni
sektor (PS) sastoji se od tri osnovne kategorije klijenata: javni sektor, javna poduzeća i neprofitne organizacije. Lokalna uprava i
samouprava, također, ulaze u segment javnog sektora.
Financijska tržišta segment sadrži poslove trgovanja te pružanje usluga na financijskim tržištima kao i poslovanje sa
financijskim institucijama. Uključuje sve aktivnosti povezane sa upravljanjem knjigom trgovanja, izvršavanje naloga na tržištu
koristeći knjige trgovanja Erste Grupe za market making i kratkoročno upravljanje likvidnošću. Dodatno, obuhvaća poslove
povezane s financijskim institucijama kao klijentom, uključujući poslove upravljanja portfeljem, depozitne usluge, komercijalno
poslovanje (krediti, upravljanje gotovinom, trgovanje & financiranje izvoza).
Asset Liability Management (ALM) i Local Corporate Center (LCC) segment uključuje sve funkcije upravljanja aktivom i
pasivom, lokalni korporativni centar koji sadrži sporedne bankovne poslove kao što su pružatelji internih usluga te stavke
usklađivanja s rezultatima lokalnih jedinica kao i segment slobodnog kapitala (definiran kao razlika ukupnog prosječnog kapitala
prema IFRS i prosječnog ekonomskog kapitala alociranog na segmente).
206
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
1. Izvještavanje poslovnih segmenata (nastavak)

u milijunima EUR | Građanstvo | Gospodarstvo | Financijska tržišta | ALM & LCC | GRUPA
2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025
Neto kamatni prihod | 213 | 220 | 156 | 134 | 8 | 9 | 57 | 79 | 434 | 442
Neto prihod od naknada i provizija | 83 | 89 | 47 | 52 | 5 | 6 | (1) | (3) | 134 | 144
Neto rezultat iz trgovanja i svođenja na fer vrijednost | 6 | 7 | 4 | 4 | 5 | 5 | 1 | 1 | 16 | 17
Dobici/gubici po osnovi financijskih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | – | – | – | 1 | – | – | 1 | 1 | 1 | 2
Neto rezultat od ulaganja po metodi udjela | 1 | 2 | – | – | – | – | – | – | 1 | 2
Prihod od najma od ulaganja u nekretnine i ostalog operativnog najma | 2 | 1 | 5 | 5 | – | 1 | – | – | 7 | 7
Opći administrativni troškovi | (200) | (212) | (68) | (67) | (6) | (7) | (6) | (8) | (280) | (294)
Ostali dobici/gubici od prestanka priznavanja financijskhi instrumenata koji se ne mjere po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | – | – | – | – | – | – | (5) | – | (5) | –
Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata | (21) | (28) | 37 | 20 | – | – | 2 | – | 18 | (8)
Ostali operativni rezultat | 1 | 1 | 1 | 1 | – | – | (17) | (7) | (15) | (5)
Dobit prije poreza od neprekinutog poslovanja | 85 | 80 | 182 | 150 | 12 | 14 | 32 | 63 | 311 | 307
Porez na dobit | (15) | (14) | (33) | (27) | (2) | (2) | (11) | (11) | (61) | (54)
Neto rezultat za razdoblje | 70 | 66 | 149 | 123 | 10 | 12 | 21 | 52 | 250 | 253
Neto rezultat raspoloživ nekontrolirajućem interesu | – | – | 3 | 4 | – | – | – | – | 3 | 4
Neto rezultat raspoloživ vlasniku matičnog društva | 70 | 66 | 146 | 119 | 10 | 12 | 21 | 52 | 247 | 249
Operativni prihod | 305 | 319 | 212 | 196 | 18 | 21 | 58 | 78 | 593 | 614
Operativni rashod | (200) | (212) | (68) | (67) | (6) | (7) | (6) | (8) | (280) | (294)
Operativni rezultat | 105 | 107 | 144 | 129 | 12 | 14 | 52 | 70 | 313 | 320
RWA (kreditni rizik, stanje na kraju razdoblja) | 2.490 | 2.717 | 3.819 | 3.817 | 49 | 27 | 574 | 645 | 6.932 | 7.206
Prosječni alocirani kapital | 357 | 369 | 416 | 430 | 11 | 9 | 253 | 376 | 1.037 | 1.184
Cost/income ratio | 65 % | 66 % | 32 % | 34 % | 32 % | 33 % | 10 % | 10 % | 47 % | 48 %
RoE na alocirani kapital | 20 % | 18 % | 36 % | 29 % | 100 % | 133 % | 8 % | 14 % | 24 % | 21 %
Ukupna imovina (stanje na kraju razdoblja) | 4.892 | 5.584 | 5.159 | 5.401 | 105 | 99 | 6.351 | 6.543 | 16.507 | 17.627
Ukupne obveze isključujući kapital (stanje na kraju razdoblja) | 7.212 | 7.902 | 4.194 | 4.434 | 720 | 1.059 | 2.554 | 2.365 | 14.680 | 15.760
Umanjenja vrijednosti | (21) | (28) | 37 | 20 | (1) | – | 3 | – | 18 | (8)
Neto gubici od umanjenja vrijednosti financijske imovine AT, FVOCI i leasing | (12) | (24) | 42 | 29 | (1) | – | 3 | – | 32 | 5
Neto gubici od umanjenja vrijednosti garancija i akreditiva | (9) | (4) | (5) | (9) | – | – | – | – | (14) | (13)

207
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
1. Izvještavanje poslovnih segmenata (nastavak)
Mjerenje
Račun dobiti i gubitka u segment izvještaju temelji se na metodologiji prema kojoj se dostavljaju izvještaji Upravi Grupe, u svrhu
ocjenjivanja rezultata poslovanja pojedinih segmenata. Izvještavanje Upravi jednako kao i izvještavanje poslovnih segmenata za
Grupu temeljeno je na IFRS standardima. Računovodstveni standardi i metode, kao i metodologija korištena u izvještavanju
poslovnih segmenata, jednaki su i za konsolidirane računovodstvene izvještaje.
Alokacija kapitala po segmentima regularno se revidira u svrhu realnije ocjene rezultata segmenata. Prosječni alocirani kapital je
određen kreditnim, tržišnim, operativnim rizicima i tzv. business strategic rizikom. U redovnom internom izvještavanju Uprave
Grupe, aktiva, pasiva, kao i rizikom ponderirana aktiva i alocirani kapital izvještavaju se na razini segmenta. Pri ocjenjivanju
profitabilnosti segmenata, Grupa računa i povrat na alocirani kapital za pojedini segment, koji je definiran kao neto rezultat prije
manjinskih udjela u odnosu na prosječni alocirani kapital. Dodatno, cost/income pokazatelj se izračunava za svaki segment kako
slijedi: operativni rashodi (opći administrativni troškovi) u odnosu na operativne prihode (neto kamatni prihod, neto prihodi od
naknada i provizija, prihodi od dividende, neto rezultat trgovanja i rezultat vrednovanja, neto rezultat po metodi udjela, prihod od
najma imovine te od operativnog leasinga).
Prihodi od kamata ne iskazuju se odvojeno od rashoda kamata za svaki izvještajni segment. Te se mjere iskazuju na neto osnovi
unutar pozicije ‘Neto prihod od kamata’ budući da prihodi od kamata i rashodi od kamata nisu uključeni u mjeru dobiti ili gubitka
segmenta koju pregledava glavni donositelj operativnih odluka niti se na drugi način redovito dostavljaju glavnom donositelju
operativnih odluka. Glavni donositelj operativnih odluka oslanja se isključivo na neto prihod od kamata kako bi procijenio učinak
segmenata i donio odluke o resursima koji će se alocirati na segmente. ‘Neto prihod od provizija i naknada’ i ‘Ostali poslovni
rezultat’ iskazuju se na neto osnovi prema redovnom izvješćivanju glavnom donositelju poslovnih odluka.
Grupa nema niti jednog vanjskog klijenta čiji prihodi od transakcija iznose 10% ili više prihoda Grupe.
Omjer povrata na imovinu (ROA) Grupe je iznosio 1,5% na 31. prosinca 2025. (31. prosinca 2024.: 1,6%), a Banke 1,5% (2024.: 1,6%).
Omjer povrata na kapital (ROE) Grupe je iznosio 14,4% na 31. prosinca 2025. (31. prosinca 2024.: 14,4%), a Banke 14,4% (31.
prosinca 2024.: 15,3%).
IZVJEŠTAVANJE O DODATNIM INFORMACIJAMA O ZEMLJOPISNIM PODRUČJIMA
Sjedište podružnica Grupe je temelj za dodatne informacije o zemljopisnim područjima gdje Grupa posluje. Većina poslovanja i
klijenata Grupe nalazi se u Republici Hrvatskoj.
208
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
1. Izvještavanje poslovnih segmenata (nastavak)

u milijunima EUR | Hrvatska | Crna Gora | GRUPA
2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025
Neto kamatni prihod | 398 | 404 | 36 | 38 | 434 | 442
Neto prihod od naknada i provizija | 127 | 138 | 7 | 6 | 134 | 144
Neto rezultat iz trgovanja i svođenja na fer vrijednost | 15 | 16 | 1 | 1 | 16 | 17
Neto dobici/gubici financijske imovine koja se mjeri kao FV kroz RDG | 1 | 2 | – | – | 1 | 2
Neto rezultat od ulaganja po metodi udjela | 1 | 2 | – | – | 1 | 2
Prihod od najma od ulaganja u nekretnine i ostalog operativnog najma | 7 | 7 | – | – | 7 | 7
Opći administrativni troškovi | (256) | (268) | (24) | (26) | (280) | (294)
Ostali dobici/gubici od prestanka priznavanja financijskih instrumenata koji se ne mjere po FV kroz RDG | (5) | – | – | – | (5) | –
Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata | 16 | (10) | 2 | 2 | 18 | (8)
Ostali operativni rezultat | (13) | (4) | (2) | (1) | (15) | (5)
Dobit prije poreza za razdoblje | 291 | 287 | 20 | 20 | 311 | 307
Porez na dobit | (58) | (51) | (3) | (3) | (61) | (54)
Neto rezultat za razdoblje | 233 | 236 | 17 | 17 | 250 | 253
Neto rezultat raspoloživ nekontrolirajućem interesu | 3 | 4 | – | – | 3 | 4
Neto rezultat raspoloživ vlasniku matičnog društva | 230 | 232 | 17 | 17 | 247 | 249
Operativni prihod | 550 | 569 | 43 | 45 | 593 | 614
Operativni rashod | (256) | (268) | (24) | (26) | (280) | (294)
Operativni rezultat | 294 | 301 | 19 | 19 | 313 | 320
RWA (kreditni rizik, stanje na kraju razdoblja) | 6.315 | 6.510 | 617 | 696 | 6.932 | 7.206
Prosječni alocirani kapital | 964 | 1.104 | 73 | 80 | 1.037 | 1.184
Cost/income ratio | 47 % | 47 % | 55 % | 58 % | 47 % | 48 %
RoE na alocirani kapital | 24 % | 21 % | 23 % | 21 % | 24 % | 21 %
Ukupna imovina (stanje na kraju razdoblja) | 15.598 | 16.598 | 909 | 1.029 | 16.507 | 17.627
Ukupne obveze isključujući kapital (stanje na kraju razdoblja) | 13.902 | 14.830 | 778 | 930 | 14.680 | 15.760
Umanjenja vrijednosti | 16 | (10) | 2 | 2 | 18 | (8)
Neto gubici od umanjenja vrijednosti financijske imovine po AC/ FVOCI i financijskih instrumenata leasinga | 30 | 3 | 2 | 2 | 32 | 5
Neto gubici od umanjenja vrijednosti garancija i akreditiva | (14) | (13) | – | – | (14) | (13)

209
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
2. Neto kamatni prihod
'Neto kamatni prihod' podijeljen je na pozicije 'Kamatni prihod', 'Ostali slični prihodi', 'Kamatni trošak' i 'Ostali slični troškovi'.
Podjela na ove pozicije napravljena je na temelju činjenice da li je za obračun kamatnog prihoda ili kamatnog troška primijenjena
metoda efektivne kamatne stope sukladno zahtjevima MSFI-ja 9.
Na poziciji 'Kamatni prihod' prikazuju se prihodi s osnove kamate od financijske imovine koja se mjeri po amortiziranom trošku ili
po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, obračunate primjenom efektivne kamatne stope na način pojašnjen pod
poglavljem 'Financijski instrumenti – Značajne informacije o računovodstvenim politikama', dio ‘Metode mjerenja financijskih
instrumenata’.
Na poziciji 'Ostali slični prihodi' prikazuju se prihodi s osnove kamate od nederivatne financijske imovine koja se mjeri po fer
vrijednosti kroz dobit ili gubitak, derivatnih financijskih instrumenata koji se drže radi trgovanja, potraživanja s osnove
financijskog najma te negativne kamate po financijskim obvezama.
Na poziciji 'Kamatni trošak' prikazuju se troškovi s osnove financijskih obveza koje se mjere po amortiziranom trošku koji su
obračunati primjenom metode efektivne kamatne stope na način pojašnjen pod poglavljem 'Financijski instrumenti – Materijalne
informacije o računovodstvenoj politici' dio ‘Metode mjerenja financijskih instrumenata’.
Na poziciji 'Ostali slični troškovi' prikazuju se troškovi s osnove kamate od nederivatnih financijskih obveza koje se mjere po fer
vrijednosti kroz dobit ili gubitak, derivatnih financijskih instrumenata koji se drže radi trgovanja, negativne kamate obračunate po
financijskoj imovini, kamate po obvezama za najam, umanjenja priznata u skladu sa MSFI 9 i MRS 37 (poništavanje vremenske
vrijednosti novčanog učinka zbog proteka vremena) te neto kamatni trošak po otpremninama, mirovinama i jubilarnim
nagradama obračunat prema zahtjevima MRS-a 19.
Što se tiče financijskih instrumenata, pozicije 'Kamatni prihod' i 'Ostali slični prihodi' uključuju kamatni prihod na dane kredite i
predujmove bankama i klijentima, na novčana sredstva, na dužničke vrijednosne papire u svim kategorijama mjerenja financijske
imovine, na potraživanja od kupaca i potraživanja s osnove financijskog najma te kamatni prihod po derivatnim financijskim
instrumentima. Pozicije 'Kamatni trošak' i 'Ostali slični troškovi' uključuju kamatu plaćenu na depozite klijenata, depozite banaka,
izdane dužničke vrijednosne papire, obveze za najam i ostale financijske obveze u svim kategorijama mjerenja, te kamatni trošak
po derivatnim financijskim instrumentima.
Pozicija ‘Kamatni prihod’ uključuje i dobitak ili gubitak od modifikacije ugovornih uvjeta financijske imovine raspoređene u fazu
umanjenja 1. Nadalje, za financijsku imovinu raspoređenu u fazu umanjenja 1 i 2, neamortizirani dio naknade koja predstavlja
sastavni dio efektivne kamatne stope takve imovine priznaje se u kamatni prihod na datum prestanka priznavanja.

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Kamatni prihodi | 549 | 550 | 500 | 518
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 529 | 522 | 482 | 493
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 20 | 28 | 18 | 25
Ostali slični prihodi | 70 | 63 | 18 | 25
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 38 | 28 | 39 | 28
Ostala imovina | 32 | 35 | – | –
Ukupno kamatni i ostali slični prihod | 619 | 613 | 539 | 546
Kamatni troškovi | (146) | (142) | (125) | (120)
Financijske obveze koje se vrednuju po amortiziranom trošku | (146) | (142) | (125) | (120)
Ostali slični troškovi | (39) | (29) | (39) | (29)
Financijske obveze koje se drže radi trgovanja | (38) | (28) | (38) | (28)
Ostale obveze | (1) | (1) | (1) | (1)
Ukupno kamatni i ostali slični trošak | (185) | (171) | (164) | (149)
Neto kamatni prihod | 434 | 442 | 375 | 397

Iznos od 6 milijuna eura za Grupu i za Banku (2024.: 5 milijuna eura za Grupu i 4 milijuna eura za Banku) koji se odnosi na
umanjenje vrijednosti financijske imovine uključen je u prihod od kamata.
210
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
3. Neto prihod od naknada i provizija
Grupa primjenjuje model pet koraka iz MSFI-ja 15 za priznavanje prihoda od naknada i provizija koje ostvaruje pružanjem usluga
klijentima.
Izuzetak su prihodi od naknada i provizija koji su sastavni dio efektivne kamatne stope na financijsku imovinu ili financijsku
obvezu te se na njih primjenjuje MSFI 9.
Prihodi od naknada i provizija koji imaju karakter nekamatnih prihoda priznaju se u dobiti i gubitku po izvršenju ugovorne obveze
Banke. U skladu s time, naknade ostvarene pružanjem usluge tijekom određenog vremenskog razdoblja razgraničavaju se i
priznaju u prihod tijekom tog istog vremenskog razdoblja.

Vrsta usluge | Politika priznavanja prihoda
Naknade ostvarene pružanjem usluge s osnove kreditnog poslovanja, premije primljene za naknade po garancijama i akreditivima, provizije za upravljanje imovinom, naknade za usluge skrbništva i ostale naknade za upravljanje i savjetovanje, kao i naknade za posredovanje u osiguranju, naknade za posredovanja štedionica i naknade po mjenjačkim poslovima. Usluge naplate djelomično obuhvaćaju naknade za usluge koje se izvršavaju kroz vrijeme poput naknada u kartičnom poslovanju. | Prihod se priznaje tijekom razdoblja pružanja usluge.
Naknade ostvarene pružanjem transakcijskih usluga poput posredovanja pri kupnji i prodaji dionica ili drugih vrijednosnih papira, kupoprodaje stranih valuta kao i provizije ostvarene prodajom zajedničkih ulaganja i proizvoda osiguranja. Usluge naplate djelomično obuhvaćaju naknade s osnove usluga poput naknada u kartičnom poslovanju. | Prihod se priznaje po okončanju predmetne transakcije.

Ugovor s kupcem koji rezultira priznavanjem financijskog instrumenta u financijskim izvještajima Grupe može djelomično biti u
opsegu MSFI-ja 9, a djelomično u opsegu MSFI-ja 15. Ako je to slučaj, Grupa prvo primjenjuje MSFI 9 za razdvajanje i mjerenje
dijela ugovora koji je obuhvaćen MSFI-ijem 9, a zatim primjenjuje MSFI 15 na ostatak.
Programi nagrađivanja klijenta
Prema MSFI-ju 15, ako subjekt kupcu u ugovoru da mogućnost stjecanja dodatne robe ili usluga, ta mogućnost stvara obvezu
izvršenja u ugovoru samo ako ona kupcu daje materijalno pravo koje ne bi dobio da nije sklopio taj ugovor (na primjer, popust koji
je inkrementalan u rasponu popusta koji se obično daju za tu robu ili usluge toj klasi kupaca na tom geografskom području ili
tržištu). Ako mogućnost kupcu daje materijalno pravo, kupac zapravo subjektu unaprijed plaća za buduću robu ili usluge i subjekt
priznaje prihod onda kada se izvrši prijenos te buduće robe ili usluga ili kada ta mogućnost istekne.
Grupa ima programe nagrađivanja klijenata koji korisnicima pružaju materijalno pravo te se kao takvi obračunavaju kao zasebna
obveza izvršenja. U skladu s navedenim, Grupa utvrđuje pojedinačnu samostalnu cijenu svakog programa nagrađivanja odnosno
alocira na njih kao zasebne obveze izvršenja dio ukupne transakcijske cijene (naknade koju ostvaruje po transakciji koja sudjeluje
u programu nagrađivanja). Po izvršenju svoje obveze po pojedinom programu priznaje prihod.
U slučaju kada više strana sudjeluje u ispunjenju ugovorne obveze razmatra se je li Grupa u ulozi Agenta ili Principala te sukladno
tome primjenjuje niže navedena pravila priznavanja prihoda.
Kada Grupa djeluje u svojstvu agenta, naknade se iskazuju na neto osnovi, dok u slučaju kada Grupa djeluje kao principal,
povezani se prihodi i troškovi iskazuju na bruto osnovi.
211
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
3. Neto prihod od naknada i provizija (nastavak)

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Prihod | Rashod | Prihod | Rashod | Prihod | Rashod | Prihod | Rashod
Vrijednosni papiri | 2 | – | 3 | – | 2 | – | 3 | –
Vlastita izdanja | 1 | – | 1 | – | 1 | – | 1 | –
Nalozi za prijenos | 1 | – | 2 | – | 1 | – | 2 | –
Upravljanje imovinom | 3 | – | – | – | 3 | – | – | –
Skrbništvo | 2 | (1) | 3 | (1) | 2 | (1) | 3 | (1)
Usluge naplate | 155 | (48) | 172 | (56) | 114 | (41) | 133 | (46)
Kartično poslovanje | 86 | (42) | 94 | (49) | 49 | (37) | 60 | (40)
Tekući račun klijenata | 64 | – | 71 | – | 64 | – | 71 | –
Ostalo | 5 | (6) | 7 | (7) | 1 | (4) | 2 | (6)
Distribuirani resursi klijenata kojima se ne upravlja | 8 | – | 10 | – | 8 | – | 10 | –
Proizvodi osiguranja | 7 | – | 7 | – | 7 | – | 6 | –
Zajedničko ulaganje | – | – | 3 | – | – | – | 3 | –
Usluge posredovanja štedionica | 1 | – | – | – | 1 | – | 1 | –
Kreditno poslovanje | 13 | (2) | 14 | (2) | 11 | (1) | 12 | (1)
Dane kreditne obveze, primljene kreditne obveze | 5 | (1) | 3 | (1) | 4 | (1) | 9 | (1)
Dane garancije, primljene garancije | 7 | (1) | 10 | (1) | 7 | – | 3 | –
Ostalo kreditno poslovanje | 1 | – | 1 | – | – | – | – | –
Ostalo | 4 | (2) | 4 | (2) | 1 | – | 1 | (1)
Ukupni prihod i troškovi od naknada i provizija | 187 | (53) | 206 | (62) | 141 | (43) | 162 | (49)
Neto prihod od naknada i provizija | 134 |  | 144 |  | 98 |  | 113 |

Prihodi i troškovi od naknada i provizija prikazani u ovoj tablici nisu sastavni dio efektivne kamatne stope.
Naknade koje se odnose na financijsku imovinu i financijske obveze koje se ne mjere po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka
za 2025. godinu iznose u prihodima 107 milijuna eura za Grupu i 65 milijuna eura za Banku (2024.: 97 milijuna eura za Grupu i 53
milijuna eura za Banku) i u rashodima 58 milijun eura za Grupu i 47 milijuna eura za Banku (2024.: 51 milijuna eura za Grupu i 41
milijuna eura za Banku).
4. Prihod od dividende
Prihod od dividendi priznaje se u račun dobiti i gubitka u trenutku nastanka prava na primitak dividende.
Ova stavka uključuje dividende od dionica i drugih vlasničkih instrumenata u svim kategorijama mjerenja.

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Udjeli u ovisna i pridružena društva | – | – | 4 | 7
Prihodi od dividende | – | – | 4 | 7

5. Neto rezultat i rezultat fer vrednovanja
Rezultat proizašao iz trgovanja uključuje sve dobitke i gubitke zbog promjene fer vrijednosti financijske imovine i financijskih
obveza koji se drže radi trgovanja, uključujući sve derivative koji nisu određeni kao instrument zaštite. Osim navedenog, pozicija
'Neto rezultat trgovanja' uključuje dobitke i gubitke koji proizlaze iz promjene tečaja monetarne imovine i obveza.
Računovodstvena politika za priznavanje dobitaka i gubitaka od tečajnih razlika opisana je u poglavlju Materijalne informacije o
računovodstvenoj politici, Računovodstvene metode i metode mjerenja, dio Preračunavanje stranih valuta, i. Transakcije i stanja u
stranoj valuti.
212
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
5. Neto rezultat i rezultat fer vrednovanja (nastavak)

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Trgovanje vrijednosnim papirima i derivativima | – | – | – | –
Transakcije u stranoj valuti | 16 | 17 | 15 | 16
Neto rezultat iz trgovanja i svođenja na fer vrijednost | 16 | 17 | 15 | 16

Iznosi promjena fer vrijednosti koji se mogu pripisati promjenama u vlastitom kreditnom riziku nalaze se u poglavlju Upravljanje
rizicima.
6. Dobici/gubici od financijske imovine i obveza koji se mjere po fer vrijednosti
kroz račun dobiti i gubitka, neto
Na ovoj poziciji prikazuju se promjene u fer vrijednosti (čista cijena) financijske imovine koja se ne drži radi trgovanja a čija se fer
vrijednost mjeri kroz dobit ili gubitak.

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Rezultat mjerenja financijske imovine koja se obvezno mjeri po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | 1 | 2 | 2 | 2
Dobici / gubici po osnovi financijskih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | 1 | 2 | 2 | 2

7. Prihodi od najma iz ulaganja u nekretnine i ostalih operativnih najmova
Prihod od najma od ulaganja u nekretnine i ostalog operativnog najma se priznaje primjenom proporcionalne metode tijekom
razdoblja najma.

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Ostali operativni najmovi | 7 | 7 | – | –
Prihod od najma od ulaganja u nekretnine i ostalog operativnog najma | 7 | 7 | – | –

Detaljnije informacije o imovini u operativnom najmu nalaze se u Bilješci 39 Nekretnine, oprema i ulaganja u nekretnine.
8. Opći administrativni troškovi
TROŠKOVI ZAPOSLENIH
Troškovi zaposlenih uključuju troškove plaća i naknada, troškove bonusa, doprinose i poreze iz plaća i na plaće. Također, uključuju
i trošak tekućeg rada za otpremnine i jubilarne nagrade te efekte ponovnog mjerenja obveza za jubilarne nagrade. Ostali troškovi
zaposlenih uključuju naknade rukovodstvu i zaposlenicima vezane uz MSFI 2 Program dodjele dionica zaposlenicima. Detaljnije
informacije nalaze se u bilješci 51 Plaćanja temeljena na dionicama.
OSTALI ADMINISTRATIVNI TROŠKOVI
Ostali administrativni troškovi uključuju IT troškove, troškove uredskog prostora, uredske operativne troškove, troškove reklame i
propagande, troškove pravnih i konzultantskih usluga.
AMORTIZACIJA
Ova stavka sadrži amortizaciju nekretnina i opreme, amortizaciju ulaganja u nekretnine, amortizaciju prava korištenja imovine te
amortizaciju nematerijalne imovine.
213
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
8. Opći administrativni troškovi (nastavak)

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Troškovi zaposlenih | (136) | (145) | (111) | (121)
Plaće, porezi i doprinosi iz plaće | (117) | (125) | (94) | (104)
Doprinosi na plaću | (16) | (17) | (14) | (14)
Ostali troškovi zaposlenika | (3) | (3) | (3) | (3)
Ostali administrativni troškovi | (114) | (119) | (87) | (99)
Premije osiguranja štednih uloga | (3) | (4) | – | –
IT troškovi | (45) | (49) | (39) | (43)
Troškovi najma prostora | (13) | (15) | (11) | (13)
Uredski operativni troškovi | (23) | (21) | (14) | (15)
Oglašavanje / marketing | (14) | (12) | (10) | (11)
Pravni i troškovi savjetovanja | (12) | (14) | (10) | (14)
Ostali administrativni troškovi | (4) | (4) | (3) | (3)
Amortizacija | (30) | (30) | (20) | (20)
Softver i ostala nematerijalna imovina | (8) | (7) | (6) | (5)
Nekretnine u posjedu vlasnika | (6) | (6) | (5) | (5)
Uredski namještaj i oprema i ostala imovina i oprema | (16) | (17) | (9) | (10)
Opći administrativni troškovi | (280) | (294) | (218) | (240)

Grupa nema druge mirovinske aranžmane, osim onih u sklopu državnog mirovinskog sustava u Republici Hrvatskoj, prema kojem
je poslodavac dužan obračunati tekuće doprinose u postotku od sadašnjih bruto plaća, a troškovi terete račun dobiti i gubitka u
razdoblju u kojem su zaposleni zaradili naknadu za rad. U 2025. iznos doprinosa za mirovine iznosio je 19 milijuna eura za Grupu
(2024.: 18 milijuna eura) i 17 milijuna EUR za Banku (2024.: 16 milijuna eura).
Detaljnije informacije o amortizaciji nalaze se u Bilješkama 39 i 40.
Broj radnika na osnovi ekvivalenta punom radnom vremenu

| 2024 | 2025
Erste&Steiermärkische Bank d.d. | 2.595 | 2.581
Erste Card Club d.o.o. | 189 | 85
Izbor Nekretnina d.o.o. | – | –
Erste Nekretnine d.o.o. | 27 | 24
KEKS PAY d.o.o. | – | 4
Erste bank Podgorica d.d. | 342 | 363
Erste&Steiermärkische S-Leasing d.o.o. | 100 | 98
Total | 3.253 | 3.155

Broj radnika na osnovi ekvivalenta punom radnom vremenu prikazan je u skladu sa Zakonom o kreditnim institucijama i
predstavlja broj zaposlenih izračunat sa stvarno plaćenim radnim satima u razdoblju.
214
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
9. Ostali dobici/gubici od prestanka priznavanja financijskih instrumenata koji se
ne mjere po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka
Na ovoj poziciji prikazani su dobici i gubici od prestanka priznavanja financijske imovine mjerene po fer vrijednosti kroz ostalu
sveobuhvatnu dobit, financijskih obveza koje se mjere po amortiziranom trošku i ostalih financijskih instrumenata koji se ne mjere
po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak poput potraživanja s osnove financijskog najma i financijskih garancija.
Međutim, dobici i gubici od prestanka priznavanja koji se odnose na financijsku imovinu koja je u trenutku prestanka priznavanja
bila raspoređena u Fazu umanjenja 3 prikazuju se na poziciji 'Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata'.

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Prestanak priznavanja financijske imovine po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | (5) | – | (5) | –
Ostali dobici/gubici od prestanka priznavanja financijskih instrumenata koji se ne mjere po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | (5) | – | (5) | –

10. Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata
Na poziciji 'Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata' prikazani su gubici od umanjenja i ukidanje gubitaka
od umanjenja vrijednosti financijskih instrumenata koji, prema MSFI-ju 9, ulaze u obuhvat zahtjeva za umanjenje vrijednosti. Na
ovoj poziciji prikazuje se dobitak ili gubitak od modifikacije ugovornih uvjeta ako se učinak odnosi na financijsku imovinu
raspoređenu u Fazu umanjenja 2, Fazu umanjenja 3 ili financijsku imovinu klasificiranu kao POCI. Naplata prethodno otpisane
financijske imovine i izravni otpisi također se prikazuju na ovoj poziciji.
Isto tako, na ovoj poziciji prikazani su dobici i gubici od prestanka priznavanja financijske imovine ako se radi o POCI imovini ili
ako je ta financijska imovina bila raspoređena u Fazu umanjenja 3 u trenutku prestanka priznavanja

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 2 | 1 | 2 | 1
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 29 | 4 | 27 | 2
Neto otpuštanje ispravka vrijednosti kreditnih gubitaka | 18 | (10) | 16 | (12)
Izravni otpisi | (1) | (1) | – | –
Povrati koji se evidentiraju izravno u računu dobiti i gubitka | 12 | 15 | 11 | 14
Potraživanja s osnove financijskog najma | 1 | – | – | –
Neto povećanje ispravka vrijednosti kreditnih gubitaka | 1 | 1 | – | –
Neto povećanje ispravka vrijednosti kreditnih gubitaka za preuzete obveze i financijske garancije | (14) | (13) | (12) | (13)
Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata | 18 | (8) | 17 | (10)

215
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
10. Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata (nastavak)
Usklađivanje godišnjeg kretanja ispravka vrijednosti za kreditne gubitke s rezultatom umanjenja vrijednosti
financijskih instrumenata za godinu

u milijunima EUR | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke | GRUPA
Umanjenje vrijednosti financijskih instrumenata | Ostale promjene u računu dobiti i gubitka | Promjene koje ne utječu na račun dobiti i gubitaka | Ukupno
Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke siječanj 2025. | – | – | – | (312)
Neto (povećanje)/otpuštanje ispravka vrijednosti kreditnih gubitaka | (26) | – | – | (26)
Povećanje zbog protoka vremena (unwinding korekcija) | – | (3) | – | (3)
Otpisi | – | – | 24 | 24
Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke prosinac 2025. | – | – | – | (317)
Dobit/(gubitak) od umanjenja vrijednosti od POCI bez ispravka vrijednosti | 4 | – | – | –
Izravni otpisi | (1) | – | – | –
Povrati koji se evidentiraju izravno u računu dobiti i gubitka | 15 | – | – | –
Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata | (8) | – | – | –

| Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke | GRUPA
u milijunima EUR | Umanjenje vrijednosti financijskih instrumenata | Ostale promjene u računu dobiti i gubitka | Promjene koje ne utječu na dobit ili gubitak | Ukupno
Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke siječanj 2024. | – | – | – | (323)
Neto (povećanje)/otpuštanje ispravka vrijednosti kreditnih gubitaka | (1) | – | – | (1)
Povećanje zbog protoka vremena (unwinding korekcija) | – | (3) | – | (3)
Otpisi | – | – | 18 | 18
Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke prosinac 2024. | – | – | – | (309)
Dobit/(gubitak) od umanjenja vrijednosti od POCI bez ispravka vrijednosti | 8 | – | – | –
Izravni otpisi | (1) | – | – | –
Povrati koji se evidentiraju izravno u računu dobiti i gubitka | 12 | – | – | –
Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata | 18 | – | – | –

u milijunima EUR | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke | BANKA
Umanjenje vrijednosti financijskih instrumenata | Ostale promjene u računu dobiti i gubitka | Promjene koje ne utječu na račun dobiti i gubitka | Ukupno
Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke siječanj 2025. | – | – | – | (281)
Neto (povećanje)/otpuštanje ispravka vrijednosti kreditnih gubitaka | (28) | – | – | (28)
Povećanje zbog protoka vremena (unwinding korekcija) | – | (2) | – | (2)
Otpisi | – | – | 23 | 23
Promjene u opsegu konsolidacije | – | – | – | –
Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke prosinac 2025. | – | – | – | (288)
Dobit/(gubitak) od umanjenja vrijednosti od POCI bez ispravka vrijednosti | 4 | – | – | –
Povrati koji se evidentiraju izravno u računu dobiti i gubitka | 14 | – | – | –
Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata | (10) | – | – | –

216
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
10. Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata (nastavak)
Usklađivanje godišnjeg kretanja ispravka vrijednosti za kreditne gubitke s rezultatom umanjenja vrijednosti
financijskih instrumenata za godinu (nastavak)

u milijunima EUR | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke | BANKA
Umanjenje vrijednosti financijskih instrumenata | Ostale promjene u računu dobiti i gubitka | Promjene koje ne utječu na dobit ili gubitak | Ukupno
Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke siječanj 2024. | – | – | – | (271)
Neto (povećanje)/otpuštanje ispravka vrijednosti kreditnih gubitaka | (4) | – | – | (4)
Povećanje zbog protoka vremena (unwinding korekcija) | – | (3) | – | (3)
Otpisi | – | – | 17 | 17
Promjene u opsegu konsolidacije | – | – | (19) | (19)
Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke prosinac 2024. | – | – | – | (280)
Dobit/(gubitak) od umanjenja vrijednosti od POCI bez ispravka vrijednosti | 10 | – | – | –
Povrati koji se evidentiraju izravno u računu dobiti i gubitka | 11 | – | – | –
Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata | 17 | – | – | –

11. Ostali operativni rezultat
Na poziciji 'Ostali operativni rezultat' prikazani su svi ostali dobici i gubici i troškovi koji se ne mogu izravno pripisati redovnom
poslovanju Banke i Grupe.
Uključuje troškove za povećanje rezervacija i prihode od otpuštanja rezervacija u okviru MRS 37. Nadalje, gubici od umanjenja
vrijednosti ili bilo kakvo poništenje gubitaka od umanjenja vrijednosti, kao i rezultati od prodaje nekretnina i opreme, investicijskih
nekretnina i nematerijalne imovine, prikazani su kao ostali operativni rezultat.
Osim toga, ostali operativni rezultat obuhvaća sljedeće: doprinose u fond za sanaciju, troškove za druge poreze.

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Ostali operativni troškovi | (26) | (15) | (18) | (13)
Rezerviranja za sudske sporove | (14) | (7) | (14) | (7)
Ostali operativni troškovi | (12) | (7) | (4) | (5)
Ostali porezi | – | (1) | – | (1)
Ostali operativni prihod | 11 | 10 | 11 | 7
Smanjenje ostalih rezerviranja | 2 | 1 | 2 | 1
Ostali operativni prihod | 9 | 8 | 9 | 6
Rezultat od nekretnina i opreme, investicijskih nekretnina i ostale nematerijalne imovine | – | 1 | – | –
Ostali operativni rezultat | (15) | (5) | (7) | (6)

217
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
12. Porez na dobit
Porez na dobit sastoji se od tekućih i odgođenih poreza.
Tekući i odgođeni porezi priznaju se kao prihod ili rashod i uključuju u dobit ili gubitak razdoblja. Međutim, oni se priznaju u
ostaloj sveobuhvatnoj dobiti ili izravno u kapitalu ako proizlaze iz transakcije ili događaja koji je i sam priznat u ostaloj
sveobuhvatnoj dobiti ili kapitalu.
Odgođena porezna imovina za odbitne privremene razlike priznaje se samo u onoj mjeri u kojoj je vjerojatno da će buduća
oporeziva dobit biti dostupna na temelju koje se odbici mogu iskoristiti.
Porez na dobit se sastoji od tekućeg poreza na dobit obračunatog u svakom od društava Grupe na temelju rezultata prijavljenih u
porezne svrhe, korekcija poreza na dobit za prethodne godine i, ako ih je bilo, promjena u odgođenim porezima.

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Tekući porezni trošak / prihod | (43) | (53) | (37) | (48)
Tekuće razdoblje | (37) | (53) | (32) | (48)
Prethodno razdoblje | (6) | – | (5) | –
Odgođeni porezni trošak / prihod | (18) | (1) | (18) | (1)
Tekuće razdoblje | (18) | – | (18) | –
Prethodno razdoblje | – | (1) | – | (1)
Ukupno | (61) | (54) | (55) | (49)

Sljedeća tablica uspoređuje porez na dobit prikazan u računu dobiti i gubitka sa dobiti/gubitkom prije poreza pomnoženim sa
nominalnom poreznom stopom Republike Hrvatske od 18% (2024.: 18%).

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Tekuće razdoblje | 311 | 307 | 281 | 279
Porez na dobit po domaćoj zakonskoj poreznoj stopi | (56) | (56) | (50) | (51)
Utjecaj različitih inozemnih poreznih stopa | 1 | 1 | – | –
Utjecaj poreznih olakšica na zaradu od investicija i druge olakšice od poreza na dobit | 4 | 2 | 5 | 2
Povećanje poreza zbog porezno nepriznatih troškova, dodatnih poslovnih poreza i sličnih elemenata | (1) | – | – | –
Porez na dobit koji se odnosi na druge efekte | (3) | – | (4) | –
Porez na dobit koji se ne odnosi na izvještajno razdoblje | (6) | (1) | (6) | –
Ukupno | (61) | (54) | (55) | (49)
Efektivna porezna stopa | 20 % | 18 % | 20 % | 18 %

U skladu s poreznim propisima, Porezna uprava može u svakom trenutku pregledati knjige i evidencije društava u razdoblju od tri
godine nakon isteka godine u kojoj je porezna obveza iskazana, te može nametnuti dodatne porezne obveze i kazne. Uprava
Društva nije upoznata ni sa kakvim okolnostima koje bi mogle dovesti do potencijalnih značajnih obveza u tom pogledu.
PILLAR 2
Na dan 31. prosinca 2025. Grupa primjenjuje privremenu iznimku od zahtjeva MRS-a 12, prema kojoj Grupa objavljuje ograničene
informacije o odgođenoj poreznoj imovini i obvezama u svezi s predloženim Globalnim modelom pravila 2.stupa protiv smanjenja
porezne osnovice.
Do objave financijskih izvještaja, Pravilnik o minimalnom globalnom porezu na dobit, nije usvojen u Republici Hrvatskoj. Grupa je
izvršila procjenu potencijalne izloženosti Grupe porezu na dobit proizašlom iz primjene Pravila 2. Stupa. Ova procjena temelji se na
najnovijim raspoloživim informacijama o financijskim rezultatima sastavnih subjekata Grupe. Na temelju navedene procjene za
dvije jurisdikcije u kojima ESB Grupa posluje, efektivna porezna stopa prema Pravilima 2. Stupa u Republici Hrvatskoj je iznad
15%, dok navedena stopa u Republici Crnoj Gori iznosi 14,88%. No, unatoč tome Grupa ne očekuje značajnu izloženost porezima
na dobit drugog stupa u Republici Crnoj Gori.
218
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
12. Porez na dobit (nastavak)
Glavne komponente odgođene porezne imovine i odgođenih poreznih obveza

GRUPA
u milijunima EUR | Porezna imovina | Porezne obveze | Neto promjena 2025.
Prosinac 2025 | Prosinac 2024 | Prosinac 2025 | Prosinac 2024 | Ukupno | Kroz račun dobiti i gubitaka | Kroz ostali kapital | Kroz ostalu sveobuhv atnu dobit
Imovina/obveze raspoloživi za trgovanje te priznavanje po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka | 3 | 3 | – | – | – | – | – | –
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 2 | 4 | – | – | (2) | – | – | (2)
Financijska imovina po amortiziranom trošku i potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 3 | 2 | – | – | 1 | 1 | – | –
Nekretnine i oprema (korisni vijek prema poreznim propisima je različit) | – | – | (1) | – | (1) | (1) | – | –
Umanjenje vrijednosti ulaganja u ovisna društva | 1 | 1 | – | – | – | – | – | –
Ostale rezervacije (različite porezne vrijednosti) | 1 | – | – | – | 1 | 1 | – | –
Ostalo | 5 | 7 | – | – | (2) | (2) | – | –
Ukupno odgođeni porezi | 15 | 17 | (1) | – | (3) | (1) | – | (2)
Tekući porezi | – | 7 | (18) | (4) | (53) | (53) | – | –
Ukupni porezi | 15 | 24 | (19) | (4) | (56) | (54) | – | (2)

GRUPA
u milijunima EUR | Porezna imovina | Porezne obveze | Neto promjena 2024.
Od prosinca 2024. | Od prosinca 2023. | Od prosinca 2024. | Od prosinca 2023. | Ukupno | Kroz račun dobiti i gubitaka | Kroz ostali kapital | Kroz ostalu sveobuhv atnu dobit
Imovina/obveze raspoloživi za trgovanje te priznavanje po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka | 3 | 3 | – | – | – | – | – | –
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 4 | 10 | – | – | (6) | – | (1) | (5)
Financijska imovina po amortiziranom trošku i potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 2 | 6 | – | – | (4) | (4) | – | –
Umanjenje vrijednosti ulaganja u ovisna društva | 1 | 15 | – | – | (14) | (14) | – | –
Ostalo | 7 | 7 | – | – | – | – | – | –
Ukupno odgođeni porezi | 17 | 41 | – | – | (24) | (18) | (1) | (5)
Tekući porezi | 7 | 2 | (4) | (18) | (43) | (43) | – | –
Ukupni porezi | 24 | 43 | (4) | (18) | (67) | (61) | (1) | (5)

219
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
12. Porez na dobit (nastavak)
Glavne komponente odgođene porezne imovine i odgođenih poreznih obveza
(nastavak)

BANKA
u milijunima EUR | Porezna imovina | Porezne obveze | Neto promjena 2025.
Prosinac 2025 | Prosinac 2024 | Prosinac 2025 | Prosinac 2024 | Ukupno | Kroz račun dobiti i gubitaka | Kroz ostali kapital | Efekt poslovn og spajanja | Kroz ostalu sveobuh vatnu dobit
Imovina/obveze raspoloživi za trgovanje te priznavanje po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka | 2 | 3 | – | – | (1) | (1) | – | – | –
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 2 | 4 | – | – | (2) | – | – | – | (2)
Financijska imovina po amortiziranom trošku i potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 2 | 2 | – | – | – | – | – | – | –
Umanjenje vrijednosti ulaganja u ovisna društva | 1 | 1 | – | – | – | – | – | – | –
Ostalo | 6 | 6 | – | – | – | – | – | – | –
Ukupno odgođeni porezi | 13 | 16 | – |  | (3) | (1) | – | – | (2)
Tekući porezi |  | 7 | (15) | – | (48) | (48) | – | – | –
Ukupni porezi | 13 | 23 | (15) | – | (51) | (49) | – | – | (2)

BANKA
u milijunima EUR | Porezna imovina | Porezne obveze | Neto promjena 2024.
Od prosinca 2024. | Od prosinca 2023. | Od prosinca 2024. | Od prosinca 2023. | Ukupno | Kroz račun dobiti i gubitaka | Kroz ostali kapital | Efekt poslovn og spajanja | Kroz ostalu sveobuh vatnu dobit
Imovina/obveze raspoloživi za trgovanje te priznavanje po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka | 3 | 3 | – | – | – | – | – | – | –
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 4 | 9 | – | – | (5) | – | – | – | (5)
Financijska imovina po amortiziranom trošku i potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 2 | 2 | – | – | – | (4) | – | 4 | –
Umanjenje vrijednosti ulaganja u ovisna društva | 1 | 15 | – | – | (14) | (14) | – | – | –
Ostalo | 6 | 4 | – | – | 2 | – | – | 2 | –
Ukupno odgođeni porezi | 16 | 33 | – | – | (17) | (18) | – | 6 | (5)
Tekući porezi | 7 | – | – | (16) | (37) | (37) | – | – | –
Ukupni porezi | 23 | 33 | – | (16) | (54) | (55) | – | 6 | (5)

220
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Financijski instrumenti – Materijalne informacije o
računovodstvenoj politici
Računovodstveno priznavanje i metode mjerenja financijskih instrumenata
Financijski instrument je svaki ugovor na temelju kojeg nastaje financijska imovina jednog poslovnog subjekta i financijska obveza
ili vlasnički instrument drugog poslovnog subjekta.
Prema MSFI-ju 9 sva financijska imovina i obveze, uključujući derivativne financijske instrumente, trebaju se priznati u izvještaju o
financijskom položaju i mjeriti u skladu sa dodijeljenim kategorijama mjerenja.
Redovne (spot) kupnje ili prodaje financijske imovine Grupa priznaje primjenom računovodstva na datum namire (eng. Settlement
date accounting).
Grupa primjenjuje dvije osnovne metode mjerenja: mjerenje po amortiziranom trošku i mjerenje po fer vrijednosti.
i. Amortizirani trošak i efektivna kamatna stopa
Amortizirani trošak financijske imovine je iznos po kojem je financijska imovina mjerena pri početnom priznavanju, umanjen za
otplate glavnice, umanjen ili uvećan za kumulativni iznos amortizacije svake razlike između početnog iznosa i iznosa o dospijeću,
izračunate primjenom metode efektivne kamatne stope i usklađen za iznos rezervacija za umanjenje vrijednosti financijske
imovine. Bruto knjigovodstvena vrijednost financijske imovine predstavlja amortizirani trošak financijske imovine prije
usklađivanja za rezervacije za umanjenje vrijednosti.
Efektivna kamatna stopa (EKS) je stopa kojom se točno diskontiraju procijenjeni budući novčani primici i/ili novčani izdaci kroz
očekivani vijek trajanja financijskog instrumenta, ili gdje je to prikladno, kroz kraće razdoblje, na bruto knjigovodstvenu vrijednost
financijske imovine ili amortizirani trošak financijske obveze. Efektivna kamatna stopa računa se pri početnom priznavanju
financijskog instrumenta. Kod financijskih instrumenata ugovorenih sa promjenjivom kamatnom stopom, promjenjivi dio
kamatne stope usklađuje se sa kretanjem tržišnih stopa te se kroz to usklađenje mijenja i efektivna kamatna stopa.
Kod izračuna efektivne kamatne stope potrebno je procijeniti očekivane novčane tokove, uzimajući u obzir sve uvjete iz ugovora
financijskog instrumenta te zanemarujući očekivane kreditne gubitke. U izračun je potrebno uključiti sve naknade plaćene,
odnosno primljene, između ugovornih strana koje čine sastavni dio efektivne kamatne stope, transakcijske troškove, premije ili
diskonte, odnosno sve razlike između početne knjigovodstvene vrijednosti instrumenta (koji se vodi po amortizacijskom trošku) i
iznosa po dospijeću.
ii. Fer vrijednost
Detalji o tehnikama vrednovanja koje se koriste za mjerenje fer vrijednosti i hijerarhiji fer vrijednosti, prikazani su u Bilješci 21 Fer
vrijednost imovine i obveza.
Klasifikacija i naknadno mjerenje financijske imovine
U skladu sa MSFI-jem 9, klasifikacija financijske imovine i naknadno mjerenje ovise o slijedeća dva kriterija:
1. poslovnom modelu za upravljanje financijskom imovinom ; i
2. karakteristikama ugovornih novčanih tokova financijske imovine.
Poslovni model za upravljanje financijskom imovinom
Poslovni model se određuje na osnovi poslovnog cilja upravljanja financijskom imovinom odnosno procjene drži li se financijska
imovina radi prikupljanja ugovornih novčanih tokova, ili oboje prikupljanja ugovornih novčanih tokova i prodaje financijske
imovine ili samo radi prodaje.
Slijedom navedenog, u skladu sa zahtjevima MSFI-a 9, utvrđen je poslovni model Grupe za upravljanje financijskom imovinom:
1) Poslovni model čiji je cilj držanje financijske imovine radi prikupljanja ugovornih novčanih tokova (eng. hold to collect),
za sve kredite (klijentsko poslovanje). Na godišnjoj razini provodi se procjena i potvrda održivosti poslovnog modela kroz
analizu prodaja. Prodaje financijske imovine koje se, unutar Grupe smatraju prodajom u skladu sa poslovnim modelom
držanja financijske imovine radi prikupljanja ugovornih novčanih tokova jesu prodaje zbog povećanja kreditnog rizika
financijske imovine, prodaje financijske imovine koje nisu učestale (iako se radi o značajnim vrijednostima), prodaje
financijske imovine koja nije značajne vrijednosti iako su učestale te prodaje financijske imovine kojoj je rok dospijeća
blizu.
Slučajevi prodaje koji su realizirani pod poslovnim modelom „drži radi naplate” procjenjuju se retrospektivno na temelju
retrospektivnih informacija o učestalosti, broju, iznosu i razlozima prethodnih prodaja i ako prelaze određene
kvantitativne pragove, gdje je knjigovodstvena vrijednost prodane imovine iz portfelja „drži radi naplate” mjerene po
amortiziranom trošku:
221
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
> 1% pokretne prosječne knjigovodstvene vrijednosti portfelja u odgovarajućem razdoblju tijekom posljednja 3 mjeseca,
> 3% pokretne prosječne knjigovodstvene vrijednosti portfelja u odgovarajućem razdoblju tijekom posljednjih 12 mjeseci
> 5% pokretne prosječne knjigovodstvene vrijednosti portfelja u odgovarajućem razdoblju tijekom posljednjih 36 mjeseci),
ili kad god se to smatra potrebnim s obzirom na nova upravljačka očekivanja da bi procijenjeni prag mogao biti premašen,
Grupa provodi prospektivni test. Ukoliko se utvrdi da knjigovodstvena vrijednost imovine za koju se očekuje da će se
prodati tijekom očekivanog vijeka trajanja portfelja trenutnog poslovnog modela, iz razloga koji nisu gore navedeni kao
opravdani, prelazi 10% knjigovodstvene vrijednosti portfelja, nova financijska imovina kupljena ili izdana unutar
revidiranog portfelja klasificirala bi se pod novi poslovni model te mjerila po fer vrijednosti.
2) Poslovni modeli “drži radi naplate, ‘drži radi naplate i prodaje” i ostali poslovni modeli za ulaganja u vrijednosne papire
(ne klijentsko poslovanje).
Za prodaju vrijednosnih papira koji se drže u skladu s poslovnim modelom „drži radi naplate”, provodi se procjena koja je
iznad objašnjena za kreditni portfelj.
Karakteristike ugovornih novčanih tokova (SPPI test)
Prema zahtjevima MSFI-ja 9, Grupa je obvezna za svaku financijsku imovinu procijeniti karakteristike ugovornih novčanih tokova.
Pod procjenom karakteristika ugovornih novčanih tokova smatra se procjena jesu li ugovorni novčani tokovi financijske imovine
samo plaćanje glavnice i kamata na nepodmireni iznos glavnice (eng. solely payments of principal and interest); u nastavku SPPI
test. Grupa, na temelju ove procjene, uzimajući u obzir i poslovni model koji primjenjuje za upravljanje tom financijskom
imovinom, donosi odluku o klasifikaciji financijske imovine u određenu kategoriju mjerenja. SPPI test provodi se na razini
instrumenta odnosno karakteristike novčanih tokova financijske imovine procjenjuju se na razini pojedinačnog ugovora.
Općenito, ugovorni novčani tokovi koji su samo plaćanje glavnice i kamata na nepodmireni iznos glavnice smatraju se osnovnim
kreditnim poslovanjem i samo takvi novčani tokovi zadovoljavaju SPPI test. Pod osnovnim kreditnim poslovanjem, najznačajnije
elemente kamate čine vremenska vrijednost novca i kreditni rizik. Sve dok kamata kao naknada za posuđenu glavnicu sadrži samo
osnovne elemente, instrument zadovoljava SPPI test. Osim ranije spomenutih, osnovne elemente čine:
Kamata = naknada za vremensku vrijednost novca + naknada za kreditni rizik + naknada za administrativne troškove + naknada
za ostale osnovne rizike + profitna marža.
Sukladno tome, ukoliko ugovorni uvjeti sadrže karakteristike koje nisu osnovni elementi kamate i te karakteristike rezultiraju
rizicima ili promjenama ugovornih novčanih tokova koje nisu povezane s osnovnim kreditnim poslovanjem, financijska imovina
pada SPPI test. Mjerenje po amortiziranom trošku ili po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit za takvu financijsku
imovinu nije moguće te se ona raspoređuje u kategoriju mjerenja po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak.
Isto tako, ukoliko je nekom ugovornom klauzulom promijenjen element kamate koji se odnosi na vremensku vrijednost novca
(kamatna neusklađenost poput neusklađenosti perioda ažuriranja i ročnosti tržišne kamatne stope) potrebna je procjena promjene
ugovornih novčanih tokova. Značajnost promjene vremenske vrijednosti novca, utvrđuje se tzv. benchmark testom.
Svrha procjene promjene vremenske vrijednosti novca jest utvrditi koliko se ugovorni (nediskontirani) novčani tokovi mogu
razlikovati od (nediskontiranih) novčanih tokova koji bi nastali da nije bilo promjene vremenske vrijednosti novca (referentni
novčani tokovi). Osim navedenih značajki, ostali uvjeti referentne imovine jednaki su uvjetima financijske imovine koja je predmet
testa. Ako promjena vremenske vrijednosti novca za posljedicu ima ugovorne (nediskontirane) novčane tokove koji se znatno
razlikuju od (nediskontiranih) referentnih novčanih tokova, financijska imovina ne ispunjava kriterij za klasifikaciju i mjerenje po
amortiziranom trošku ili po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit.
Kroz benchmark test, Grupa mora uzeti u obzir učinak promjene vremenske vrijednosti novca u svakom izvještajnom razdoblju, ali
i kumulativno tijekom vijeka trajanja financijske imovine.
Primjenom spomenuta dva kriterija financijska imovina se raspoređuje u slijedeće kategorije mjerenja opisane u bilješkama:
1) Financijska imovina po amortiziranom trošku (eng. AC),
2) Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit (eng. FVOCI)
3) Financijska imovina po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak (eng. FVPL)
Klasifikacija i naknadno mjerenje financijskih obveza
Financijske obveze klasificiraju se u kategoriju mjerenja po amortiziranom trošku, osim:
• financijskih obveza po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak
• financijskih obveza proizašlih iz prijenosa financijske imovine koji ne zadovoljava kriterije za prestanak priznavanja
imovine
• obveza po izdanim financijskim jamstvima
• obveza proizišlih iz plasmana odobrenih po stopi ispod tržišne kamatne stope
• potencijalne naknade priznate od strane stjecatelja unutar poslovnog spajanja na koje se primjenjuju zahtjevi MSFI-a 3.
Kamatni trošak izračunava se primjenom EKS-a na amortizirani trošak financijske obveze.
Detalji vezani uz financijske obveze nalaze se u Bilješci 16.
222
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Umanjenje vrijednosti financijskih instrumenata prema MSFI-ju 9
Model očekivanog kreditnog gubitka
Model očekivanog kreditnog gubitka je model umanjenja vrijednosti koji zahtijeva da se mogući gubitak uslijed umanjenja
vrijednosti financijskog instrumenta procjenjuje prilikom stjecanja financijskog instrumenta, temeljem dostupnih relevantnih
informacija i priznaje odmah pri početnom priznavanju imovine. Osnovne karakteristike modela su da prilikom mjerenja gubitka
uzima u obzir sve dostupne informacije koje uključuju informacije o gubicima iz proteklih razdoblja, informacije o trenutnom
stanju te informacije koje se odnose na očekivanja u budućim razdobljima te omogućava da se vremenski primjerenije, odnosno
pravodobnije prizna gubitak od umanjenja. Ovaj model primjenjuje se za sve financijske instrumente koji podliježu zahtjevima za
umanjenje vrijednosti bez obzira na vrstu instrumenta ili kategoriju mjerenja u koju je instrument raspoređen.
Prema MSFI-ju 9 u obuhvat zahtjeva za umanjenje vrijednosti uključuje se:
• Financijska imovina koja se mjeri po amortiziranom trošku
• Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit (osim vlasničkih instrumenata)
• Ostali dužnički instrumenti u okviru MSFI 9 zahtjeva za umanjenjem vrijednosti (potraživanja s osnove ugovora o najmu,
potraživanja od kupaca, ugovorna imovina)
• Obveze na temelju kredita (po odobrenim neiskorištenim kreditima)
• Obveze po ugovorima o financijskom jamstvu
Kreditni gubitak predstavlja razliku između ugovornih novčanih tokova na koje Grupa ima pravo na temelju ugovornih uvjeta i
novčanih tokova za koje očekuje da će zaista i naplatiti, diskontiranu originalnom efektivnom kamatnom stopom (ili kreditno
prilagođenom efektivnom kamatnom stopom u slučaju POCI imovine).
Očekivani kreditni gubici za dvanaestomjesečno razdoblje odnose se na dio očekivanih kreditnih gubitaka kroz cijelo razdoblje
trajanja instrumenta koji predstavljaju očekivane kreditne gubitke kao posljedicu nastanka statusa neispunjenja obveza u razdoblju
od 12 mjeseci od izvještajnog razdoblja.
Očekivani kreditni gubici tijekom vijeka trajanja odnose se na očekivane kreditne gubitke kroz cijelo razdoblje trajanja instrumenta
koji predstavljaju očekivane kreditne gubitke kao posljedicu nastanka svih mogućih statusa neispunjenja obveza tijekom života
financijskog instrumenta.
Za financijske instrumente na koje se primjenjuje ovaj model umanjenja, Grupa pri početnom priznavanju uvijek priznaje, u račun
dobiti i gubitka, najmanje iznos očekivanih kreditnih gubitaka za dvanaestomjesečno razdoblje. Očekivani kreditni gubici tijekom
vijeka trajanja financijskog instrumenta priznaju se ukoliko dođe do značajnog povećanja kreditnog rizika u odnosu na početno
priznavanje ili je instrument kreditno umanjen.
Utvrđeni očekivani kreditni gubici računovodstveno se priznaju kao:
• Umanjenje vrijednosti za očekivane kreditne gubitke, po financijskoj imovini koja se mjeri po amortiziranom trošku,
potraživanjima s osnove ugovora o najmu, ugovornoj imovini i potraživanjima od kupaca, koje se iskazuje kao dio
knjigovodstvene vrijednosti imovine u izvještaju o financijskom položaju
• Akumulirani iznos umanjenja vrijednosti, po financijskoj imovini koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu
sveobuhvatnu dobit, koji se iskazuje kao zasebna stavka unutar ostale sveobuhvatne dobiti (ne umanjuje knjigovodstvenu
vvrijednost imovine u bilanci)
• Rezerviranja za očekivane kreditne gubitke po izvanbilančnim stavkama (obvezama na temelju kredita, obvezama po
ugovorima o financijskom jamstvu) koja se priznaju kao obveza u izvještaju o financijskom položaju i prikazuju na
poziciji 'Rezerviranja' u izvještaju o financijskom položaju.
U računu dobiti i gubitka, gubici od umanjenja vrijednosti kao i njihovo ukidanje prikazuju se pod pozicijom 'Umanjenje
vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata'.
Kad je financijska imovina naknadno kreditno umanjena, Grupa u narednim razdobljima ne priznaje ugovorni kamatni prihod,
odnosno kamatu na bruto knjigovodstvenu vrijednost već priznaje kamatni prihod na neto knjigovodstvenu vrijednost financijske
imovine; njen amortizirani trošak. Sa stajališta bilance, kamata se obračunava na bruto knjigovodstvenu vrijednost. Razlika između
obračunate ugovorne kamate i kamatnog prihoda priznatog u računu dobiti i gubitka, u izvještajnom razdoblju u kojem je imovina
kreditno umanjena, iskazana je kroz rezervaciju za umanjenje vrijednosti te imovine (bez utjecaja na umanjenje vrijednosti).
223
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Za financijsku imovinu koja je kreditno umanjena prilikom početnog priznavanja (kupljena ili izdana kreditno umanjena imovina
“POCI”), procijenjeni očekivani kreditni gubici uključeni su u početnu fer vrijednost imovine te za nju Grupa utvrđuje kreditno
prilagođenu efektivnu kamatnu stopu. Kod POCI imovine Grupa u izvještajnom razdoblju priznaje samo kumulativnu promjenu u
očekivanim kreditnim gubicima tijekom cijelog vijeka trajanja financijske imovine u odnosu na početno priznavanje. Ukoliko dođe
do pozitivne promjene u očekivanim kreditnim gubicima u odnosu na inicijalno utvrđene očekivane kreditne gubitke, promjena se
provodi kroz uskladu bruto knjigovodstvene vrijednosti imovine, dok se kod negativne promjene u očekivanim kreditnim gubicima
u odnosu na inicijalno utvrđene očekivane kreditne gubitke formiraju rezervacije za umanjenje vrijednosti. Ovakva imovina ne
podliježe raspoređivanju u faze umanjenja.
Obveze na temelju kredita i ugovori o izdanim financijskim jamstvima podliježu zahtjevima MSFI-a 9 za umanjenje vrijednosti. Za
obveze na temelju kredita i ugovore o izdanom financijskom jamstvu, datum na koji Grupa kao stranka prihvati neopozivu obvezu
smatra se datumom početnog priznavanja u smislu primjene zahtjeva za umanjenje vrijednosti. Rezerviranja za očekivane kreditne
gubitke priznata po ovim izvanbilančnim stavkama ne ukidaju se u trenutku nastanka financijske imovine već se prenose u
rezervacije za umanjenje vrijednosti, dok se razlika do potrebnih rezervacija za umanjenje vrijednosti financijske imovine priznaje
u račun dobiti i gubitka (osim ako se radi o POCI imovini).
Faze umanjenja financijskog instrumenta (eng. stages)
Opći model očekivanog kreditnog gubitka definira klasificiranje financijskih instrumenata, na temelju njihove kreditne kvalitete
pri početnom priznavanju te promjene kreditne kvalitete u narednim izvještajnim razdobljima, u tri faze umanjenja. Faza
umanjenja u koju je financijski instrument raspoređen, određuje iznos umanjenja vrijednosti ili rezerviranja koji će se priznati u
poslovnim knjigama kao i iznos kamatnog prihoda koji će se u izvještajnom razdoblju priznati.
Faza umanjenja 1
• Nije došlo do promjene kreditnog rizika ili je došlo do neznačajnog povećanja kreditnog rizika financijskog instrumenta u
odnosu na početno priznavanje
• Iznos umanjenja vrijednosti ili rezerviranja: iznos očekivanih kreditnih gubitaka za dvanaestomjesečno razdoblje
• Osnovica za priznavanje kamatnog prihoda: bruto knjigovodstvena vrijednost
Faza umanjenja 2
• Došlo je do značajnog povećanja kreditnog rizika financijskog instrumenta u odnosu na početno priznavanje
• Iznos umanjenja vrijednosti ili rezerviranja: iznos očekivanih kreditnih gubitaka tijekom vijeka trajanja
• Osnovica za priznavanje kamatnog prihoda: bruto knjigovodstvena vrijednost.
Faza umanjenja 3
• Nastupio je status neispunjenja obveza i postoje objektivni dokazi o umanjenju vrijednosti financijskog instrumenta u
odnosu na početno priznavanje
• Iznos umanjenja vrijednosti ili rezerviranja: iznos očekivanih kreditnih gubitaka tijekom vijeka trajanja.
• Osnovica za priznavanje kamatnog prihoda: neto knjigovodstvena vrijednost (amortizirani trošak financijske imovine).
Mjerenje očekivanih kreditnih gubitaka odražava očekivane novčane tokove od kolaterala i onih financijskih garancija koje Grupa
drži, a koja se smatraju sastavnim dijelom ugovornih uvjeta financijske imovine čiji je rizik zajamčen. Grupa smatra sastavnim
dijelom ugovora o financijskoj imovini ona jamstva koja su sklopljena na početku ili blizu početka priznavanja zajamčene
financijske imovine. Ako banka u ugovoru o zajmu ima mogućnost zahtijevati jamstvo, to se također smatra sastavnim dijelom.
Premije plaćene za takve financijska jamstva sastavni su dio efektivne kamatne stope povezane financijske imovine.
Financijska jamstva koje se ne smatraju sastavnim dijelom ugovornih uvjeta priznaju se kao nadoknađena imovina u izvještaju o
financijskom položaju pod stavkom ‘Ostala imovina’ u slučaju aktivacije jamstva. U računu dobiti ili gubitaka umanjuju gubitak od
umanjenja vrijednosti zajamčene financijske imovine pod stavkom ‘Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih
instrumenata’. Preduvjet za ovaj tretman je da mora biti gotovo sigurno da će jamstvo nadoknaditi banci gubitak. Plaćene premije
za financijska jamstva koji nisu sastavni dio, prikazane su u računu dobiti i gubitka pod stavkom ‘Troškovi naknada i provizija’ pod
‘Neto prihod od naknada i provizija’.
Detaljnije informacije o utvrđivanju značajnog povećanja kreditnog rizika, uključujući procjene i prosudbe koje se primjenjuju pri
mjerenju očekivanih kreditnih gubitaka te definicija statusa neispunjenja obveza nalaze se u poglavlju Upravljanje rizicima.
224
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Prestanak priznavanja financijskih instrumenata uključujući promjene ugovornih uvjeta financijske imovine
(i) Prestanak priznavanja financijske imovine
Kod prestanka priznavanja financijske imovine, razlika između knjigovodstvene vrijednosti imovine i primljene naknade (dobici ili
gubici) prikazuje se u računu dobiti i gubitka pod pozicijom 'Dobici ili gubici s osnove prestanka priznavanja financijske imovine
mjerene po amortiziranom trošku' ili kod financijske imovine koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit pod
pozicijom 'Ostali dobici ili gubici s osnove prestanka priznavanja financijskih instrumenata koji se ne mjere po fer vrijednosti kroz
račun dobiti ili gubitaka'.
Za financijsku imovinu koja se mjeri se po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitaka, svi dobici i gubici prikazuju se, pod
pozicijom 'Neto rezultat trgovanja' ili pod pozicijom 'Dobici ili gubici s osnove financijskih instrumenata koji se mjere po fer
vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitaka'.
(ii) Prestanak priznavanja financijske imovine zbog značajnih promjena ugovornih uvjeta
U kreditnom poslovanju Grupe može doći do promjena ugovornih uvjeta financijske imovine bilo kao rezultat pregovora radi
prilagodbe izmijenjenim tržišnim uvjetima ili radi sprečavanja financijskih poteškoća klijenta, odnosno radi maksimiziranja
mogućnosti naplate ako je klijent već u financijskim poteškoćama.
Kao rezultat promjene uvjeta ili modificiranja ugovornih novčanih tokova financijske imovine može doći do prestanka priznavanja
financijske imovine te priznavanja nove, izmijenjene financijske imovine.
Grupa je definirala niz kriterija za prestanak priznavanja koji (kvalitativno ili kvantitativno) određuju da li je promjena ugovornih
uvjeta financijske imovine dovoljno značajna da zadovolji uvjete za prestanak priznavanja iste:
• Promjena ugovornih uvjeta koja dovodi do promjene druge ugovorne strane
• Promjena ugovorenih uvjeta koja dovodi do promjene valute ugovora, ugovornih uvjeta na način da se uvode ili uklanjaju
jedna ili više ugovornih odredbi koje dovode do različitog tretmana nove financijske imovine (u smislu usklađenosti s
SPPI testom i klasifikacije/mjerenja prema zahtjevima MSFI-ja 9), rokova dospijeća preko određenog praga, iznosa i/ili
datuma dospijeća preostalih ugovornih novčanih tokova ako ta promjena rezultira učinkom na račun dobiti i gubitka
većim od 10% bruto knjigovodstvene vrijednosti imovine na datum promjene.
• Promjena ugovornih uvjeta kao rezultat pregovora oko boljih/povoljnijih uvjeta urednog kredita (prihodujući kredit)
iniciranog od strane klijenta. Napravljene promjene u skladu su sa tržišnim uvjetima, kako bi se zadržalo klijenta (zbog
mogućnosti da klijent kredit refinancira ili prijevremeno otplati).
Kao što je već spomenuto, promjene ugovornih uvjeta mogu dovesti do prestanka priznavanja financijske imovine i priznavanja
nove, izmijenjene imovine. Za kredite koji se mjere po amortiziranom trošku, neamortizirani dio naknade koja predstavlja sastavni
dio efektivne kamatne stope prikazuje se u retku „Kamatni prihod” pod pozicijom „Neto kamatni prihod” na datum prestanka
priznavanja. Otpuštanje ispravka vrijednosti za kreditni gubitak povezano s izvornom imovinom na datum te značajne promjene,
kao i ispravak vrijednosti za kreditni gubitak priznat za novu imovinu prikazani su u poziciji „Umanjenje vrijednosti koje proizlazi
iz financijskih instrumenata”.
Ukoliko je klijent u statusu neispunjenja obveza ili značajna promjena dovodi do tog statusa, izmijenjena financijska imovina
smatra se kreditno umanjenom financijskom imovinom pri početnom priznavanju (POCI imovinom). Razlika između
knjigovodstvene vrijednosti financijske imovine koja se prestaje priznavati i fer vrijednosti pri početnom priznavanju izmijenjene
POCI imovine prikazuje se u računu dobiti i gubitka pod pozicijom 'Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih
instrumenata'.
Promjene uvjeta ili modificiranje ugovornih novčanih tokova financijske imovine koja se ne mjeri po fer vrijednosti kroz dobit ili
gubitak a koje ne dovodi do prestanka priznavanja financijske imovine su sve promjene ugovornih uvjeta koje utječu na iznos i/ili
vremensko razdoblje preostalih ugovornih novčanih tokova, osim onih koje dovode do prestanka priznavanja.
Kod takvih promjena Grupa je dužna izračunati novu bruto knjigovodstvenu vrijednost imovine i učinak te promjene priznati u
račun dobiti i gubitka, kao gubitak ili dobitak od promjene ugovornih novčanih tokova. Nova bruto knjigovodstvena vrijednost
financijske imovine računa se kao sadašnja vrijednost promijenjenih ugovornih novčanih tokova diskontiranih originalnom
efektivnom kamatnom stopom financijske imovine (ili kreditno prilagođenom efektivnom kamatnom stopom ako se radi o
kupljenoj ili izdanoj kreditno umanjenoj financijskoj imovini):
• Gubitak od promjene ugovornih uvjeta: ako je neto sadašnja vrijednost (eng. NPV) izmijenjenih budućih novčanih tokova
diskontiranih originalom EKS manja od bruto knjigovodstvene vrijednosti imovine prije promjene.
• Dobitak od promjene ugovornih uvjeta: ako je neto sadašnja vrijednost (eng. NPV) izmijenjenih budućih novčanih tokova
diskontiranih originalom EKS veća od bruto knjigovodstvene vrijednosti imovine prije promjene
225
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Dobici ili gubici od promjene ugovornih uvjeta prikazuju se na poziciji 'Kamatni prihodi' pod 'Neto Kamatni prihod' u računu
dobiti i gubitka ukoliko se odnose na financijsku imovinu raspoređenu u Fazu umanjenja 1. Ukoliko je financijska imovina
raspoređena u Fazu umanjenja 2 ili 3, te klasificirana kao POCI imovina, dobici ili gubici od promjene ugovornih uvjeta te imovine
prikazuju se na poziciji 'Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata' u računu dobiti i gubitka.
(iii) Otpisi
Grupa će otpisati bruto knjigovodstvenu vrijednost financijske imovine ako ne postoje razumna očekivanja o povratu iste, u
cijelosti ili djelomično.
Otpis je događaj koji dovodi do prestanka priznavanja financijske imovine i provodi se na teret proknjiženih rezervacija za
očekivane kreditne gubitke po financijskoj imovini koja je predmet otpisa.
Grupa je definirala niz kriterija kod kojih može doći do otpisa nenaplativih potraživanja iz kreditnog poslovanja:
Otpis financijske imovine može biti rezultat forbearance mjera gdje Grupa umanjuje potraživanje s ciljem premošćivanja
financijskih poteškoća klijenata i time povećava mogućnost naplate preostalog dijela potraživanja. Otpis nenaplativog dijela
financijske imovine može proizaći iz aktivnosti koje su rezultat pokretanja ili okončanja pravnih postupaka (stečaja, likvidacije ili
sudskog spora).
Do razmatranja mogućnosti otpisa dolazi i u situacijama kada Grupa procijeni da bi troškovi postupka naplate bili veći od iznosa
samog potraživanja/kolaterala, kada se procijeni da se naplata ne može očekivati ili kada kroz proces naplate postane očigledno da
se dospjeli iznosi neće naplatiti, na primjer zbog pokrenutog stečajnog postupka. Detaljnije informacije o restrukturiranim
izloženostima nalaze se u bilješci 33 Reprogrami, refinanciranje i restrukturiranje.
(iv) Prestanak priznavanja financijskih obveza
Razlika između knjigovodstvene vrijednosti financijske obveze (ili dijela financijske obveze) koja je izvršena ili prenesena drugoj
strani i plaćene naknade, prikazuje se u računu dobiti i gubitka (ovisno o kategoriji mjerenja u koju je raspoređena obveza koja se
prestaje priznavati) pod pozicijom 'Ostali dobici ili gubici s osnove prestanka priznavanja financijskih instrumenata koji se ne mjere
po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak', 'Neto rezultat trgovanja' ili 'Dobici ili gubici s osnove financijskih instrumenata koji se
mjere po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak'.
ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE PROSUDBE, PRETPOSTAVKE I PROCJENE
i. Procjena poslovnog modela
Poslovni model za upravljanje financijskom imovinom određuje ključno rukovodstvo i to na razini koja odražava način na koji se
upravlja grupom financijske imovine zajedno kako bi se postigao određeni poslovni cilj, a ne na razini pojedinog instrumenta.
Procjena poslovnog modela promatra se kroz aktivnosti koje Grupa poduzima u svrhu ostvarivanja poslovnih ciljeva i na koji način
se izvještava ključno rukovodstvo Grupe. Procjena se temelji na sljedećim relevantnim kriterijima:
• Način na koji se mjeri uspješnost poslovnog modela i financijske imovine unutar tog poslovnog modela, te kako se o tome
izvještava ključno rukovodstvo
• Rizici koji utječu na uspješnost poslovnog modela i financijske imovine unutar tog poslovnog modela i način koji se
upravlja tim rizicima i
• Naknade ključnom rukovodstvu (osnovom fer vrijednosti imovine kojom se upravlja ili iznosa prikupljenih ugovornih
novčanih tokova).
ii. Umanjenje vrijednosti financijskih instrumenata
Model očekivanog kreditnog gubitka je model umanjenja vrijednosti koji se zasniva na prosudbi budući da zahtijeva procjenu
značajnog porasta kreditnog rizika i mjerenje očekivanih kreditnih gubitaka bez detaljnih smjernica na koji način ih mjeriti. U
pogledu procjene značajnog porasta kreditnog rizika, Grupa je odredila pravila procjene koja se sastoje od kvalitativnih kriterija i
zadanih kvantitativnih pragova. Grupa prvo procjenjuje postoje li dokazi o umanjenju vrijednosti za imovinu koja je pojedinačno
značajna i zajednički za imovinu koja nije pojedinačno značajna. Složeno područje je određivanje grupa slične imovine za koju se
pogoršanje kreditnog rizika mora procjenjivati na osnovi portfelja u slučaju kada su pokazatelji o povećanju kreditnog rizika na
pojedinačnoj osnovi dostupni tek s određenim vremenskim zakašnjenjem. Mjerenje očekivanih kreditnih gubitaka uključuje
primjenu složenih modela koji se zasnivaju na povijesnim, statističkim podacima o vjerojatnosti statusa neispunjenja obveza i
stopama gubitka u slučaju nastanka tog statusa, pojedinačnim procjenama kreditno umanjenih novčanih tokova i različitim
scenarijima koji uključuju i razmatranje informacija o budućim događajima. Pored navedenog, potrebno je utvrditi razdoblje
izloženosti kreditnom riziku za instrumente sa neodređenim rokom dospijeća poput revolving kredita.
226
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Grupa kontinuirano prati kreditnu sposobnost svojih klijenata te se ispravci vrijednosti procjenjuju najmanje jednom mjesečno.
Gubici od umanjenja vrijednosti priznaju se na teret knjigovodstvene vrijednosti kredita i predujmova i potencijalnih obveza.
Detaljnije opisano u poglavlju Upravljanje rizicima. Detaljnije informacije o definiciji statusa neispunjenja obveza nalaze se u
Bilješci 31 Mjerenje očekivanih kreditnih gubitaka.
Razvoj rezervacija po kreditnim gubicima opisan je u Bilješci 32 Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke.
227
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Financijski instrumenti koji se mjere po amortiziranom
trošku (AC)
Nederivatna financijska imovina raspoređuje se u kategoriju financijske imovine koja se mjeri po amortiziranom trošku ukoliko su
ispunjena sljedeća dva uvjeta:
1. Financijska imovina se drži unutar poslovnog modela čiji je cilj držanje financijske imovine radi prikupljanja ugovornih
novčanih tokova, i
2. Ugovoreni uvjeti po toj financijskoj imovini rezultiraju, na određene datume, novčanim tokovima koji su samo plaćanje
glavnice i kamata na nepodmireni iznos glavnice.
Unutar ove kategorije mjerenja raspoređuju se dužnički vrijednosni papiri i krediti i predujmovi koji zadovoljavaju gore navedene
uvjete, potraživanja od kupaca i ostala potraživanja, potraživanja s osnove financijskog najma te novac i novčana sredstva. U
izvještaju o financijskom položaju ova se financijska imovina prikazuje pod linijom 'Financijska imovina po amortiziranom trošku',
'Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja' i 'Novac i novčana sredstva'.
Dobici ili gubici koji proizlaze iz naknadnog mjerenja financijske imovine unutar ove kategorije priznaju se kako slijedi:
1. Prihodi od kamate priznaju se u račun dobiti i gubitka primjenom metode efektivne kamatne stope, u razdoblju na koje se
odnose a prikazuju se na poziciji 'Kamatni prihodi' pod 'Neto Kamatni prihod' u računu dobiti i gubitka
2. Rezervacije za umanjenje vrijednosti (dobici i gubici) priznaju se u račun dobiti i gubitka i prikazuju na poziciji
'Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata' u računu dobiti i gubitka
3. Dobici ili gubici koji proizlaze iz promjene tečaja priznaju se u računu dobiti i gubitka a prikazuju se na poziciji 'Neto
rezultat iz trgovanja i svođenja na fer vrijednost'.
Kod prestanka priznavanja financijske imovine, dobici ili gubici priznaju se u račun dobiti i gubitka, a prikazani su na poziciji
'Dobici ili gubici od prestanka priznavanja financijske imovine koja se mjeri po amortiziranom trošku' u izvještaju o dobiti ili
gubitku.
Financijska imovina mjerena po amortiziranom trošku čini najveću kategoriju mjerenja u Grupi s obzirom da uključuje kreditno
poslovanje s klijentima i bankama, depozite kod centralne banke, potraživanja od kupaca i ostala potraživanja te ulaganja u
dužničke vrijednosne papire.
Detalji o financijskim obvezama koje se mjere po amortiziranom trošku nalaze se u Bilješci 16.
13. Novac i novčana sredstva
Novčana sredstva uključuju novac u blagajni i potraživanja (depozite) prema centralnoj banci i kreditnim institucijama koja su
dostupna na zahtjev. Dostupnima na zahtjev smatraju se potraživanja koja se mogu povući bilo kada ili sa rokom obavijesti od
jednog radnog dana ili 24 sata.

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Novac u blagajni | 383 | 509 | 341 | 437
Novčana potraživanja i obveze u središnjim bankama | 2.902 | 2.493 | 2.860 | 2.458
Ostali depoziti po viđenju | 95 | 60 | 10 | 10
Novac i novčana sredstva | 3.380 | 3.062 | 3.211 | 2.905

Za Izvještaj o novčanom toku za godinu koja završava 31. prosinca 2025., novac i novčani ekvivalenti na kraju razdoblja 2025. i
2024. za Grupu i Banku su jednaki novcu i novčanim sredstvima.
228
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
14. Financijska imovina po amortiziranom trošku
Stavka 'Financijska imovina po amortiziranom trošku' razdvojena je na 'Dužničke vrijednosne papire', 'Kredite i predujmove
kreditnim institucijama' i 'Kredite i predujmove klijentima'. Detalji u vezi sa kretanjem ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke
opisani su u Bilješci 32.
DUŽNIČKI VRIJEDNOSNI PAPIRI
Ulaganja u dužničke vrijednosne papire mjerene po amortiziranom trošku mogu se steći s različitim poslovnim ciljevima (kao što
su ispunjavanje zahtjeva za unutarnjim/vanjskim rizikom likvidnosti i učinkovito plasiranje strukturnog viška likvidnosti, strateški
položaji o kojima odlučuje Uprava, pokretanje i poticanje odnosa s klijentima, zamjena kreditnog poslovanja ili ostale aktivnosti
koje donose prinose). Njihovo zajedničko svojstvo je da se ne očekuje značajna i česta prodaja takvih vrijednosnih papira. Za opis
onoga što se smatra prodajom u skladu s poslovnim modelom čiji je cilj držanje financijske imovine radi prikupljanja ugovornih
novčanih tokova, vidjeti stavku “Početno priznavanje i mjerenje” u poglavlju “Financijski instrumenti - Materijalne informacije o
računovodstvenoj politici”.
Analiza bruto knjigovodstvene vrijednosti dužničkih vrijednosnih papira Grupe i Banke po fazama umanjenja vrijednosti na dan
31. prosinca 2025. i 31. prosinca 2024. prikazana je u sljedećoj tablici:

GRUPA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Knjigovod stvena vrijednost
Prosinac 2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 2.198 | – | – | 2.198 | – | – | – | – | 2.198
Kreditne institucije | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Ukupno | 2.198 | – | – | 2.198 | – | – | – | – | 2.198
Prosinac 2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 2.049 | 53 | – | 2.102 | – | – | – | – | 2.102
Kreditne institucije | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Ukupno | 2.049 | 53 | – | 2.102 | – | – | – | – | 2.102

BANKA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Knjigovod stvena vrijednost
Prosinac 2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 2.083 | – | – | 2.083 | – | – | – | – | 2.083
Kreditne institucije | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Ukupno | 2.083 | – | – | 2.083 | – | – | – | – | 2.083
Prosinac 2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 2.002 | 53 | – | 2.055 | – | – | – | – | 2.055
Kreditne institucije | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Ukupno | 2.002 | 53 | – | 2.055 | – | – | – | – | 2.055

Detaljnije informacije o kretanju umanjenja vrijednosti opisane su u Bilješci 32 Kretanje ispravaka vrijednosti po kreditnim
gubicima, dio ‘Financijski instrumenti po amortiziranom trošku’: tablica ‘Kretanje umanjenja vrijednosti – dužnički vrijednosni
papiri’.
Obveznice Republike Hrvatske, Republike Slovenije, Republike Slovačke, Republike Poljske, Republike Francuske, Kraljevine
Španjolske i Sjedinjenih Američkih Država koje kotiraju na tržištu su dužnički vrijednosni papiri s fiksnim prinosom,
denominirani u eurima i dolarima. Dospijevaju u razdoblju od 2026. do 2035. godine i nose kamatnu stopu od 0,000% do 5,750%
godišnje.
Fer vrijednost financijske imovine po amortiziranom trošku za Grupu i Banku je približno za 14,6 milijuna EUR niža od njezine
knjigovodstvene vrijednosti na dan 31. prosinca 2025. godine (2024: niža za 18,9 milijuna EUR).
229
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
KREDITI I PREDUJMOVI KREDITNIM INSTITUCIJAMA
Analiza bruto knjigovodstvene vrijednosti kredita i predujmova bankama prema fazama umanjenja na dan 31. prosinca 2025. i 31.
prosinca 2024. Grupe i Banke prikazana je u sljedećoj tablici:

GRUPA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Knjigovod stvena vrijednost
Prosinac 2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Središnje banke | 19 | – | – | 19 | – | – | – | – | 19
Kreditne institucije | 325 | – | – | 325 | – | – | – | – | 325
Ukupno | 344 | – | – | 344 | – | – | – | – | 344
Prosinac 2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Središnje banke | 17 | – | – | 17 | – | – | – | – | 17
Kreditne institucije | 62 | – | – | 62 | – | – | – | – | 62
Ukupno | 79 | – | – | 79 | – | – | – | – | 79

BANKA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Knjigovod stvena vrijednost
Prosinac 2025 | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Središnje banke | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Kreditne institucije | 326 | – | – | 326 | – | – | – | – | 326
Ukupno | 326 | – | – | 326 | – | – | – | – | 326
Prosinac 2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Središnje banke | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Kreditne institucije | 52 | – | – | 52 | – | – | – | – | 52
Ukupno | 52 | – | – | 52 | – | – | – | – | 52

Za informacije o kretanju ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke pogledajte bilješku 32 Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne
gubitke, dio 'Financijski instrumenti koji se drže po amortiziranom trošku': tablica 'Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne
gubitke - zajmovi i predujmovi kreditnim institucijama'.
230
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
KREDITI I PREDUJMOVI KLIJENTIMA
Analiza bruto knjigovodstvene vrijednosti kredita i predujmova klijentima prema fazama umanjenja na dan 31. prosinca 2025. i 31.
prosinca 2024. prikazana je u sljedećoj tablici:

GRUPA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Knjigovod stvena vrijednost
2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 851 | 1 | – | – | 852 | (1) | – | – | – | (1) | 851
Ostala financijska društva | 31 | 15 | – | – | 46 | (1) | – | – | – | (1) | 45
Nefinancijske institucije | 3.828 | 235 | 96 | 13 | 4.172 | (20) | (12) | (61) | (9) | (102) | 4.070
Kućanstva | 3.968 | 732 | 171 | 1 | 4.872 | (16) | (48) | (101) | – | (165) | 4.707
Ukupno | 8.678 | 983 | 267 | 14 | 9.942 | (38) | (60) | (162) | (9) | (269) | 9.673
2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 1.098 | 11 | – | – | 1.109 | (1) | – | – | – | (1) | 1.108
Ostala financijska društva | 20 | 3 | – | – | 23 | – | – | – | – | – | 23
Nefinancijske institucije | 3.201 | 437 | 105 | 15 | 3.758 | (15) | (25) | (66) | (11) | (117) | 3.641
Kućanstva | 3.288 | 826 | 167 | 1 | 4.282 | (11) | (40) | (99) | – | (150) | 4.132
Ukupno | 7.607 | 1.277 | 272 | 16 | 9.172 | (27) | (65) | (165) | (11) | (268) | 8.904

BANKA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Knjigovod stvena vrijednost
2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 828 | 1 | – | – | 829 | (1) | – | – | – | (1) | 828
Ostala financijska društva | 76 | 15 | – | – | 91 | (1) | – | – | – | (1) | 90
Nefinancijske institucije | 3.629 | 177 | 85 | 13 | 3.904 | (19) | (9) | (51) | (9) | (88) | 3.816
Kućanstva | 3.649 | 686 | 163 | 1 | 4.499 | (15) | (44) | (95) | – | (154) | 4.345
Ukupno | 8.182 | 879 | 248 | 14 | 9.323 | (36) | (53) | (146) | (9) | (244) | 9.079
2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 1.060 | 11 | – | – | 1.071 | (1) | – | – | – | (1) | 1.070
Ostala financijska društva | 56 | 2 | – | – | 58 | – | – | – | – | – | 58
Nefinancijske institucije | 3.039 | 381 | 91 | 15 | 3.526 | (14) | (23) | (55) | (11) | (103) | 3.423
Kućanstva | 3.035 | 778 | 158 | 1 | 3.972 | (10) | (38) | (92) | – | (140) | 3.832
Ukupno | 7.190 | 1.172 | 249 | 16 | 8.627 | (25) | (61) | (147) | (11) | (244) | 8.383

Za informacije o kretanju ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke pogledajte bilješku 32 Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne
gubitke, dio 'Financijski instrumenti koji se drže po amortiziranom trošku': tablica 'Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne
gubitke - zajmovi i predujmovi klijentima'.
231
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
15. Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja

GRUPA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Knjigovo dstvena vrijedno st
2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 17 | – | – | – | 17 | – | – | – | – | – | 17
Kreditne institucije | 5 | – | – | – | 5 | – | – | – | – | – | 5
Ostala financijska društva | 5 | – | – | – | 5 | – | – | – | – | – | 5
Nefinancijske institucije | 112 | 7 | 5 | – | 124 | (1) | – | (4) | – | (5) | 119
Kućanstva | 23 | 35 | 10 | – | 68 | – | (1) | (9) | – | (10) | 58
Ukupno | 162 | 42 | 15 | – | 219 | (1) | (1) | (13) | – | (15) | 204
2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 14 | – | – | – | 14 | – | – | – | – | – | 14
Kreditne institucije | 3 | 1 | – | – | 4 | – | – | – | – | – | 4
Ostala financijska društva | 6 | – | – | – | 6 | – | – | – | – | – | 6
Nefinancijske institucije | 94 | 8 | 4 | – | 106 | (1) | – | (4) | – | (5) | 101
Kućanstva | 29 | 24 | 10 | – | 63 | – | (1) | (8) | – | (9) | 54
Ukupno | 146 | 33 | 14 | – | 193 | (1) | (1) | (12) | – | (14) | 179

BANKA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Knjigovo dstvena vrijedno st
2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 17 | – | – | – | 17 | – | – | – | – | – | 17
Kreditne institucije | 5 | – | – | – | 5 | – | – | – | – | – | 5
Ostala financijska društva | 7 | – | – | – | 7 | – | – | – | – | – | 7
Nefinancijske institucije | 108 | 7 | 4 | – | 119 | (1) | – | (3) | – | (4) | 115
Kućanstva | 23 | 35 | 10 | – | 68 | – | (1) | (8) | – | (9) | 59
Ukupno | 160 | 42 | 14 | – | 216 | (1) | (1) | (11) | – | (13) | 203
2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 14 | – | – | – | 14 | – | – | – | – | – | 14
Kreditne institucije | 3 | 1 | – | – | 4 | – | – | – | – | – | 4
Ostala financijska društva | 8 | – | – | – | 8 | – | – | – | – | – | 8
Nefinancijske institucije | 92 | 8 | 4 | – | 104 | (1) | – | (3) | – | (4) | 100
Kućanstva | 29 | 24 | 9 | – | 62 | – | (1) | (8) | – | (9) | 53
Ukupno | 146 | 33 | 13 | – | 192 | (1) | (1) | (11) | – | (13) | 179

Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja sastoje se od faktoring potraživanja, potraživanja po kartičnom poslovanju i ostalih
potraživanjima.
Za informacije o kretanju ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke pogledajte bilješku 32 Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne
gubitke, dio 'Financijski instrumenti koji se drže po amortiziranom trošku': tablica 'Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne
gubitke - potraživanja od kupaca i ostala potraživanja'.
232
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
16. Financijske obveze koje se mjere po amortiziranom trošku
Financijske obveze koje se mjere po amortiziranom trošku prikazane su u izvještaju o financijskom položaju na poziciji
'Financijske obveze mjerene po amortiziranom trošku'. Pod tom pozicijom uključeni su 'Depoziti banaka', 'Depoziti klijenata',
'Izdani dužnički vrijednosni papiri i 'Ostale financijske obveze'.
Troškovi kamata priznaju se u račun dobiti i gubitka primjenom metode efektivne kamatne stope a prikazuju se na poziciji
'Kamatni trošak' pod 'Neto kamatni prihod' u računu dobiti i gubitka.
Dobici ili gubici nastali kao rezultat prestanka priznavanja financijske obveze priznaju se u račun dobiti i gubitka te prikazuju na
poziciji 'Ostali dobici ili gubici od prestanka priznavanja financijskih instrumenata koji se ne mjere po fer vrijednosti kroz dobit ili
gubitak'.
DEPOZITI BANAKA

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Prekonoćni depoziti | 33 | 75 | 43 | 76
Oročeni depoziti | 595 | 622 | 59 | 41
Podređeni kredit | 150 | 150 | 150 | 150
Repo ugovori | 18 | 12 | 19 | 12
Depoziti od banaka | 796 | 858 | 271 | 279

Na 31. prosinca 2025, oročeni depoziti od banaka uključuju zaduženje od povezanih osoba u iznosu od 523 milijuna EUR za Grupu
(2024.: 469 milijuna EUR za Grupu).
Na 31. prosinca 2025, prosječno dospijeće oročenih depozita Grupe primljenih od povezanih strana je 2,3 godine te je raspon
kamatnih stopa 1,07%-4,73% (2024: prosječno dospijeće 2,5 godine i raspon kamatnih stopa od 0,86%-4,73%).
Zaduženja od strane razvojnih banaka iznose 77 milijuna EUR za Grupu i 33 milijuna EUR za Banku (2024: 96 milijuna EUR za
Grupu i 48 milijuna EUR za Banku).
Na 31. prosinca 2025. Banka ima podređeni kredit od povezanih osoba u iznosu od 150 milijuna EUR (2024.: 150 milijuna EUR), s
dospijećem 2034. godine i kamatnom stopom od 4,74 %. Podređeni kredit sadrži opciju prijevremenog povrata nakon pet godina
koji je moguć uz prethodno odobrenje regulatora
Na 31. prosinca 2025., repo ugovori Banke primljeni od povezanih osoba iznose 12 milijuna EUR te dospijevaju 7. siječnja 2026., a
kamatna stopa se kreće u rasponu 1,73%-1,75% (2024.: 8 milijuna EUR za Banku, s dospijećem 8. siječnja 2025. i kamatnom stopom
u rasponu 2,77%-2,78%).
233
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
DEPOZITI KLIJENATA
Na dan 31. prosinca 2025. Depoziti od klijenata uključuju zaduženje od HBOR-a u iznosu od 321 milijuna EUR za Grupu i 287
milijuna EUR za Banku (2024.: 302 milijuna EUR za Grupu i 259 milijuna EUR za Banku).

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Prekonoćni depoziti | 8.904 | 10.208 | 8.472 | 9.667
Štedni depoziti | 908 | 1.165 | 908 | 1.164
Ostala financijska društva | 24 | 238 | 24 | 238
Nefinancijske institucije | 255 | 230 | 255 | 230
Kućanstva | 629 | 697 | 629 | 696
Transakcijski računi | 7.996 | 9.043 | 7.564 | 8.502
Opće države | 952 | 975 | 925 | 952
Ostala financijska društva | 303 | 374 | 383 | 433
Nefinancijske institucije | 2.533 | 2.841 | 2.295 | 2.566
Kućanstva | 4.208 | 4.854 | 3.961 | 4.552
Oročeni depoziti | 3.591 | 3.274 | 3.413 | 3.083
Depoziti s ugovorenim dospijećem | 3.591 | 3.274 | 3.413 | 3.083
Štedni depoziti | 3.097 | 2.659 | 3.097 | 2.659
Ostala financijska društva | 541 | 243 | 541 | 243
Nefinancijske institucije | 923 | 890 | 923 | 890
Kućanstva | 1.633 | 1.526 | 1.633 | 1.526
Transakcijski računi | 494 | 615 | 316 | 424
Opće države | 390 | 489 | 316 | 424
Ostala financijska društva | 19 | 12 | – | –
Nefinancijske institucije | 36 | 60 | – | –
Kućanstva | 49 | 54 | – | –
Repo ugovori | 58 | 111 | 58 | 111
Opće države | 58 | 110 | 58 | 110
Nefinancijske institucije | – | 1 | – | 1
Depoziti od klijenata | 12.553 | 13.593 | 11.943 | 12.861
Opće države | 1.400 | 1.574 | 1.299 | 1.486
Ostala financijska društva | 887 | 867 | 948 | 913
Nefinancijske institucije | 3.747 | 4.022 | 3.473 | 3.687
Kućanstva | 6.519 | 7.130 | 6.223 | 6.774
Ostale financijske obveze | 27 | 25 | 32 | 31

OSTALE FINANCIJSKE OBVEZE
Ostale financijske obveze sastoje se od obveza po kartičnim transakcijama, obveza po računima (prema inozemnim i domaćim
dobavljačima) i ostalih financijskih obveza.
234
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
IZDANI DUŽNIČKI VRIJEDNOSNI PAPIRI
Banka izdaje obveznice na domaćem i međunarodnom tržištu kapitala kako bi se ispunio minimalni zahtjev za regulatorni kapital i
prihvatljive obveze (MREL) koji je postavljen Banci od strane Jedinstvenog sanacijskog odbora.

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Izdani dužnički vrijednosni papiri | 954 | 955 | 954 | 955
Obveznice | 954 | 955 | 954 | 955
Izdani dužnički vrijednosni papiri | 954 | 955 | 954 | 955

Analiza izdanih dužničkih vrijednosnih papira na dan 31. prosinca 2025. i 31. prosinca 2024. je prikazana u donjoj tablici:

2025 | Valuta | Nominalna vrijednost u milijunima EUR | Kamata | Datum izdanja | Dospijeće
Senior Preferred | EUR | 45 | 0,85 % | 5.2.2021. | 5.2.2026.
Senior Preferred | EUR | 400 | 0,84 % | 6.7.2021. | 6.7.2028.
Senior Preferred | EUR | 90 | 4,50 % | 26.6.2023. | 26.6.2026.
Senior Preferred | EUR | 400 | 4,90 % | 31.1.2024. | 31.1.2029.
Ukupno |  | 935 |  |  |

2024 | Valuta | Nominalna vrijednost u milijunima EUR | Kamata | Datum izdanja | Dospijeće
Senior Preferred | EUR | 45 | 0,85 % | 5.2.2021. | 5.2.2026.
Senior Preferred | EUR | 400 | 0,84 % | 6.7.2021. | 6.7.2028.
Senior Preferred | EUR | 90 | 4,50 % | 26.6.2023. | 26.6.2026.
Senior Preferred | EUR | 400 | 4,90 % | 31.1.2024. | 31.1.2029.
Ukupno |  | 935 |  |  |

235
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Financijski instrumenti po fer vrijednosti
Financijski instrumenti koji se mjere po fer vrijednosti
kroz dobit ili gubitak
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak predstavlja rezidualnu kategoriju financijske imovine.
Financijska imovina raspoređuje se u ovu kategoriju ukoliko ne zadovoljava kriterije klasifikacije u kategoriju financijske imovine
koja se mjeri po amortiziranom trošku ili po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, odnosno ne zadovoljava SPPI test ili se
drži unutar ostalih poslovnih modela. Za takvu financijsku imovinu očekuje se da će se prodati prije dospijeća ili se njome upravlja
i mjeri uspješnost osnovom fer vrijednosti. Takvi poslovni modeli tipični su za imovinu koja se drži radi trgovanja, imovinu čija se
vrijednost očekuje da će se primarno ostvariti prodajom. Nadalje, financijska imovina čiji ugovorni novčani tokovi ne zadovoljavaju
SPPI test automatski se mjeri po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka.
Dužnički instrumenti mjereni po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak prikazani su u izvještaju o financijskom položaju na poziciji
'Financijska imovina koja se drži radi trgovanja' podkategorija 'Ostala financijska imovina koja se drži radi trgovanja' i 'Financijska
imovina kojom se ne trguje mjerena po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak' p odkategorija ('Dužnički vrijednosni papiri', 'Krediti i
predujmovi kreditnim institucijama' i 'Krediti i predujmovi klijentima'). Financijska imovina kojom se ne trguje sastoji se od
financijske imovine koja se obavezno mjeri po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak te se prikazuje kao 'Financijska imovina koja se
obvezno mjeri po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak', podkategorija ‚Dužnički vrijednosni papiri‘ unutar Bilješke 18. Financijska
imovina obavezno se mjeri po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak kada ne zadovoljava SPPI test ili se drži unutar ostalih poslovnih
modela koji nisu namijenjeni trgovanju.
Vlasnički instrumenti koji se drže radi trgovanja mjere se po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak a prikazani su u izvještaju o
financijskom položaju na poziciji 'Ostala financijska imovina koja se drži radi trgovanja' pod pozicijom 'Financijska imovina koja se
drži radi trgovanja'. Oni vlasnički instrumenti koji se ne drže radi trgovanja ali se mjere po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak
prikazani su na poziciji 'Financijska imovina kojom se ne trguje mjerena po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak' (podkategorija
'Vlasnički instrumenti') u Bilješci 18.
Dobici ili gubici koji proizlaze iz naknadnog mjerenja financijske imovine unutar ove kategorije priznaju se kako slijedi:
• Promjene fer vrijednosti priznaju se u račun dobiti i gubitka i prikazuju na poziciji 'Neto rezultat iz trgovanja i svođenja
na fer vrijednost' za financijsku imovinu koja se drži radi trgovanja te na poziciji 'Dobici ili gubici po osnovi financijskih
instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak' za financijsku imovinu kojom se ne trguje a mjeri se po
fer vrijednosti u računu dobiti i gubitka
• Prihodi od kamate priznaju se u račun dobiti i gubitka, bez uzimanja u obzir naknada ili troškova povezanih sa
financijskom imovinom i prikazuju na poziciji 'Ostali slični prihodi' pod pozicijom 'Neto kamatni prihod' u računu dobiti i
gubitka
• Prihodi od dividendi priznaju se u račun dobiti i gubitka i prikazuju se na poziciji 'Prihodi od dividendi' u računu dobiti i
gubitka
• Dobici ili gubici koji proizlaze iz promjene tečaja priznaju se u račun dobiti i gubitka i prikazuju na poziciji 'Neto rezultat
iz trgovanja i svođenja na fer vrijednost'.
Kod prestanka priznavanja financijske imovine, dobici ili gubici priznaju se u račun dobiti i gubitka te se prikazuju na poziciji 'Neto
rezultat trgovanja' za financijsku imovinu koja se drži radi trgovanja ili na poziciji 'Dobici ili gubici s osnove financijskih
instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak' za financijsku imovinu koja se ne drži radi trgovanja a mjeri se
po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak.
Financijske obveze koje se mjere po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak
Financijske obveze koje se mjere po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak uključuju financijske obveze koje se drže radi trgovanja.
Financijske obveze koje se drže radi trgovanja se u izvještaju o financijskom položaju prikazuju na poziciji 'Derivati' i 'Ostale
financijske obveze' pod pozicijom 'Financijske obveze koje se drže radi trgovanja'.
236
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Naknadno mjerenje financijskih obveza unutar ove kategorije provodi se po fer vrijednosti s time da se dobici ili gubici koji
proizlaze iz mjerenja iskazuju kako slijedi:
• Kamatni troškovi priznaju se u račun dobiti i gubitka i prikazuju na poziciji 'Ostali slični troškovi' pod pozicijom 'Neto
kamatni prihod' u računu dobiti i gubitka
• Promjene fer vrijednosti priznaju se u računu dobiti i gubitka i prikazuju se na poziciji 'Neto rezultat trgovanja' u računu
dobiti i gubitka, za financijske obveze koje se drže radi trgovanja
• Kod prestanka priznavanja financijske obveze koja se drži radi trgovanja, dobici ili gubici priznaju se u račun dobiti i
gubitka te se prikazuju na poziciji 'Neto rezultat trgovanja'.
17. Derivativi koji se drže radi trgovanja
U okviru redovnog poslovanja Grupa zaključuje ugovore o derivativnim financijskim instrumentima u svrhu upravljanja valutnim
rizikom, rizikom likvidnosti i kamatnim rizikom. Derivativi Grupe uključuju forward ugovore, swap ugovore, opcije, ročnice i
kamatne swapove.
Derivativni financijski instrumenti klasificiraju se kao financijski instrumenti koji se drže radi trgovanja. U izvještaju o
financijskom položaju prikazani su pod pozicijom 'Derivativi' unutar pozicije 'Financijska imovina ili financijske obveze koje se
drže radi trgovanja'.
Derivativi se priznaju po fer vrijednosti i prikazuju kao imovina ako je njihova fer vrijednost pozitivna ili kao obveze ako je njihova
fer vrijednost negativna. Promjene fer vrijednosti derivativa koji se drže radi trgovanja prikazuju se u računu dobiti i gubitka pod
pozicijom 'Neto rezultat iz trgovanja i svođenja na fer vrijednost'. Kamatni trošak i kamatni prihod temelji se na obračunu sličnom
EKS-u u odnosi na zamišljeni iznos derivata i uključuje amortizaciju početne vrijednosti derivata (npr. ulazne naknade ako
postoje). Kamatni trošak i kamatni prihod obračunat po derivativnim financijskim instrumentima prikazuje se u računu dobiti i
gubitka pod pozicijom 'Ostali slični prihodi' ili 'Ostali slični troškovi' unutar pozicije 'Neto kamatni prihod'.

GRUPA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
Nominalni iznos | Pozitivna fer vrijednost | Negativna fer vrijednost | Nominalni iznos | Pozitivna fer vrijednost | Negativna fer vrijednost
Derivativi iskazani u knjizi trgovanja | 1.181 | 19 | 18 | 655 | 14 | 12
Kamatni | 796 | 15 | 14 | 540 | 14 | 12
Trgovanje devizama | 385 | 4 | 4 | 115 | – | –
Derivativi iskazani u knjizi banke | 127 | – | – | 148 | – | –
Kamatni | 20 | – | – | – | – | –
Trgovanje devizama | 107 | – | – | 148 | – | –
Ukupno | 1.308 | 19 | 18 | 803 | 14 | 12

BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
Nominalni iznos | Pozitivna fer vrijednost | Negativna fer vrijednost | Nominalni iznos | Pozitivna fer vrijednost | Negativna fer vrijednost
Derivativi iskazani u knjizi trgovanja | 1.181 | 19 | 18 | 655 | 14 | 12
Kamatni | 796 | 15 | 14 | 540 | 14 | 12
Trgovanje devizama | 385 | 4 | 4 | 115 | – | –
Derivativi iskazani u knjizi banke | 127 | – | – | 148 | – | –
Kamatni | 20 | – | – | – | – | –
Trgovanje devizama | 107 | – | – | 148 | – | –
Ukupno | 1.308 | 19 | 18 | 803 | 14 | 12

237
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
18. Ostala imovina koja se drži radi trgovanja

u milijunima EUR | 2024 | 2025 | 2024 | 2025
Dužnički vrijednosni papiri | – | 5 | – | 5
Opće države | – | 5 | – | 5
Ostala imovina koja se drži radi trgovanja | – | 5 | – | 5

19. Financijska imovina koja nije namijenjena trgovanju, a mjeri se po fer
vrijednosti kroz dobit ili gubitak
FINANCIJSKA IMOVINA KOJA SE OBVEZNO MJERI PO FER VRIJEDNOSTI KROZ DOBIT ILI GUBITAK

|  | GRUPA |  | BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025 | 2024 | 2025
Vlasnički instrumenti | 4 | 5 | 4 | 5
Dužnički vrijednosni papiri | 5 | 5 | 5 | 5
Ostala financijska društva | 5 | 5 | 5 | 5
Financijska imovina koja se ne drži radi trgovanja, a čija se fer vrijednost mjeri kroz račun dobiti i gubitka | 9 | 10 | 9 | 10

238
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Financijska imovina čija se fer vrijednost mjeri kroz
ostalu sveobuhvatnu dobit
Nederivatna financijska imovina raspoređuje se u kategoriju financijske imovine koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu
sveobuhvatnu dobit ukoliko su ispunjena sljedeća dva uvjeta:
• Financijska imovina se drži unutar poslovnog modela čiji je cilj držanje financijske imovine radi prikupljanja ugovornih
novčanih tokova i prodaje financijske imovine, i
• Ugovoreni uvjeti po toj financijskoj imovini rezultiraju, na određene datume, novčanim tokovima koji su samo plaćanje
glavnice i kamata na nepodmireni iznos glavnice.
Unutar ove kategorije raspoređuju se dužnički financijski instrumenti te vlasnički instrumenti za koje Grupa, pri početnom
priznavanju, neopozivo, odluči naknadno ih mjeriti po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit.
Poslovni cilj dužničkih instrumenata raspoređenih u ovu kategoriju je, pored ostvarivanja kamatnih prihoda, upravljanje internim/
eksternim potrebama za likvidnošću, učinkovito plasiranje viška likvidnosti ili realiziranje fer vrijednosti. Slijedom navedenog,
unutar poslovnog modela ove kategorije mjerenja prodaja nije ograničena već je jedan od načina ostvarenja ciljeva. U izvještaju o
financijskom položaju ovi dužnički instrumenti prikazuju se na poziciji 'Dužnički vrijednosni papiri', pod pozicijom 'Financijska
imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit'.
Za određena ulaganja u vlasničke instrumente, koji se ne drže radi trgovanja, Grupa je izabrala opciju mjerenja istih po fer
vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit. Ta opcija primjenjuje se za strateška, značajna ulaganja u poslovne odnose. U izvještaju
o financijskom položaju vlasnički instrumenti iz ove kategorije mjerenja prikazuju se na poziciji 'Vlasnički instrumenti', pod
pozicijom 'Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit'.
Pri priznavanju dobitaka ili gubitaka koji proizlaze iz naknadnog mjerenja financijske imovine unutar ove kategorije potrebno jer
razdvojiti tretman vlasničkih instrumenata od dužničkih:
Vlasnički instrumenti
• Promjene fer vrijednosti priznaju se u ostalu sveobuhvatnu dobit, a prikazuju se na poziciji 'Rezerva fer vrijednosti
vlasničkih instrumenata' u izvještaju o ostaloj sveobuhvatnoj dobiti
• Prihodi od dividendi priznaju se u račun dobiti i gubitka (osim ako je jasno da dividenda predstavlja povrat dijela troškova
ulaganja), a prikazuju se na poziciji 'Prihod od dividendi' u računu dobiti i gubitka
• Dobici ili gubici koji proizlaze iz promjene tečaja priznaju se u ostalu sveobuhvatnu dobit, a prikazuju na poziciji 'Rezerva
fer vrijednosti vlasničkih instrumenata' u izvještaju o sveobuhvatnoj dobiti.
Dobici ili gubici priznati u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti ne mogu se reklasificirati u račun dobiti i gubitka. Međutim, kod prestanka
priznavanja vlasničkih instrumenata iz ove kategorije mjerenja, akumulirani iznos iz ostale sveobuhvatne dobiti prenosi se u
zadržanu dobit.
Dužnički instrumenti
• Promjene fer vrijednosti priznaju se u ostalu sveobuhvatnu dobit, a prikazuju se na poziciji 'Rezerva fer vrijednosti
dužničkih instrumenata' u izvještaju o ostaloj sveobuhvatnoj dobiti
• Prihodi od kamate priznaju se u račun dobiti i gubitka primjenom metode efektivne kamatne stope, a prikazuju se na
poziciji 'Kamatni prihod' pod 'Neto kamatni prihod' u računu dobiti i gubitka
• Rezervacije za umanjenje vrijednosti (dobici i gubici) priznaju se u račun dobiti i gubitka, a prikazuju se na poziciji
'Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata' u računu dobiti i gubitka
• Dobici ili gubici koji proizlaze iz promjene tečaja priznaju se, sukladno zahtjevima MRS-a 21 ‚Učinci promjene tečaja
stranih valuta‘, u računu dobiti i gubitka za komponente koje čine amortizirani trošak te imovine, na poziciji 'Neto
rezultat iz trgovanja i svođenja na fer vrijednost', a unutar ostale sveobuhvatne dobiti za ostali dio imovine (razlika do fer
vrijednosti), na poziciji 'Rezerva fer vrijednosti dužničkih instrumenata'
Kod prestanka priznavanja dužničkih instrumenata, dobici ili gubici priznati u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti prenose se u račun
dobiti i gubitka te su prikazani na poziciji 'Ostali dobici ili gubici od prestanka priznavanja financijskih instrumenata koji se ne
mjere po fer vrijednosti kroz dobit i gubitak'.
239
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
20. Financijska imovina čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
– vlasnički instrumenti
Korištenje opcije FVOCI opcije mjerenja za vlasničke instrumente podliježe posebnom procesu odobravanja na razini Grupe.
Klasifikacija i mjerenje po fer vrijednost kroz ostalu sveobuhvatnu dobit (FVTOCI) primjenjuje se za ulaganja koja se ne drže radi
trgovanja i u kojima Grupa ima strateški interes. Strateški interes dokazuje se značajnim poslovnim vezama između ulagatelja
(subjekta Grupe) i subjekta u koji se ulaže te ostalih udjela u nekonsolidiranim subjektima koji se ne drže radi trgovanja a koji su
stečeni na nedobrovoljnoj osnovi, primjerice kroz zamjenu duga glavnicom (debt to equity swap).
Knjigovodstvena vrijednost vlasničkih instrumenata čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit na dan 31. prosinca
2025. iznosi 0,9 milijuna EUR za Grupu i za Banku (2024.: 0,5 milijuna EUR za Grupu i za Banku).
21. Financijska imovina čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
– dužnički instrumenti
Analiza bruto knjigovodstvenih vrijednosti i pripadajućih kreditnih gubitaka dužničkih vrijednosnih papira Grupe i Banke čija se
fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit po fazama umanjenja vrijednosti na dan 31. prosinca 2025. iznosi:

GRUPA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke |  |  |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Amortizirani trošak | Akumulirane OCI promjene | Fer vrijednost
2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 1.159 | – | – | 1.159 | – | – | – | – | 1.159 | (12) | 1.147
Kreditne institucije | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | 87 | – | – | 87 | – | – | – | – | 87 | – | 87
Ukupno | 1.246 | – | – | 1.246 | – | – | – | – | 1.246 | (12) | 1.234
2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 925 | – | – | 925 | – | – | – | – | 925 | (23) | 902
Kreditne institucije | 29 | – | – | 29 | – | – | – | – | 29 | – | 29
Nefinancijske institucije | 53 | 21 | – | 74 | – | (1) | – | (1) | 73 | – | 73
Ukupno | 1.007 | 21 | – | 1.028 | – | (1) | – | (1) | 1.027 | (23) | 1.004

240
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje

BANKA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Ispravci vrijednosti za kreditne gubitke |  |  |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Ukupno | Amortizirani trošak | Akumulirane OCI promjene | Fer vrijednost
2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 1.057 | – | – | 1.057 | – | – | – | – | 1.057 | (12) | 1.045
Kreditne institucije | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | 87 | – | – | 87 | – | – | – | – | 87 | – | 87
Ukupno | 1.144 | – | – | 1.144 | – | – | – | – | 1.144 | (12) | 1.132
2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 849 | – | – | 849 | – | – | – | – | 849 | (23) | 826
Kreditne institucije | 29 | – | – | 29 | – | – | – | – | 29 | – | 29
Nefinancijske institucije | 53 | 21 | – | 74 | – | (1) | – | (1) | 73 | – | 73
Ukupno | 931 | 21 | – | 952 | – | (1) | – | (1) | 951 | (23) | 928

Bruto knjigovodstvena vrijednost dužničkih instrumenata čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, jednaka je
amortiziranom trošku prije usklađenja za iznos rezervacija za očekivane kreditne gubitake.
U skladu s MSFI 9, za dužničke instrumente klasificirane u ovu kategoriju, ostala sveobuhvatna dobit sastoji se od učinka
očekivanih kreditnih gubitaka priznatih u računu dobiti i gubitkai i promjena fer vrijednosti.
Za informacije o kretanju ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke pogledajte bilješku 32 Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne
gubitke, dio 'Financijska imovina čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit – dužnički instrumenti ': tablica
'Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke – dužnički instrumenti financijske imovine'.
Dužnički vrijednosni papiri sastoje se od obveznica Republike Hrvatske te drugih državnih i korporativnih obveznica.
Obveznice Republike Hrvatske su dužnički vrijednosni papiri koji kotiraju na burzi izdani u eurima s fiksnim prinosom. Obveznice
dospijevaju u razdoblju od 2026. do 2034. godine i nose kamatnu stopu od 0,500% do 4,250% godišnje.
Obveznice Republike Poljske su dužnički vrijednosni papiri s fiksnim prinosom, denominirane u dolarima i eurima te uvrštene na
burze. Ove obveznice dospijevaju u razdoblju od 2030. do 2033. godine i nose kamatnu stopu od 3,125% do 4,875% godišnje.
Obveznice Republike Crne Gore su dužnički vrijednosni papiri s fiksnim prinosom, denominirane u eurima i uvrštene na burze.
Ove obveznice dospijevaju od 2027. do 2029. godine i nose kamatnu stopu od 2,550% do 2,875% godišnje. Obveznice Republike
Slovačke su dužnički vrijednosni papiri s fiksnim prinosom, denominirane u eurima te uvrštene na burze.
Ove obveznice dospijevaju od 2026. do 2031. godine i nose kamatnu stopu od 0,625% do 3,000% godišnje. Obveznice Sjedinjenih
Američkih Država su dužnički vrijednosni papiri s fiksnim prinosom, denominirani u dolarima i uvrštene na burzu. Ove obveznice
dospijevaju od 2026. do 2031. godine i nose kamatnu stopu od 0,750% do 4,250% godišnje. Obveznice Republike Francuske su
dužnički vrijednosni papiri s fiksnim prinosom, denominirane u eurima te uvrštene na burze. Ove obveznice dospijevaju 2032.
godine i nose kamatnu stopu 2,000% godišnje. Obveznice Kraljevine Španjolske su dužnički vrijednosni papiri s fiksnim prinosom,
denominirane u eurima te uvrštene na burze. Ove obveznice dospijevaju 2033. godine i nose kamatnu stopu od 3,150% do 3,550%
godišnje. Obveznice Republike Italije su dužnički vrijednosni papiri s fiksnim prinosom, denominirane u eurima te uvrštene na
burze. Ove obveznice dospijevaju 2027. godine i nose kamatnu stopu 2,100% godišnje.
Također, u financijskoj imovini po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit nalazi se trezorski zapis Ministarstva financija
Republike Hrvatske sa dospijećem u 2026 godini.
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit iskazuje se po fer vrijednosti koja se bazira na kotiranim
cijenama. U uvjetima u kojima kotirane cijene nisu dostupne, fer vrijednost ovih vrijednosnih papira procjenjuje se koristeći
sadašnju vrijednost budućih novčanih tokova.
241
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Financijski instrumenti – ostale objave
22. Fer vrijednost imovine i obveza
Fer vrijednost financijskih instrumenata
Vrednovanje po fer vrijednosti u Grupi bazira se prvenstveno na vanjskim izvorima podataka (cijene tržišta vrijednosnica ili
brokerske kotacije na visoko likvidnim dijelovima tržišta). Financijski instrumenti za koje se fer vrijednost utvrđuje na temelju
kotiranih tržišnih cijena su uglavnom uvrštene vrijednosnice i derivativi kao i likvidne OTC obveznice.
Ako se fer vrijednosti financijske imovine i financijskih obveza evidentiranih u bilanci ne mogu dobiti s aktivnih tržišta, one se
određuju korištenjem različitih tehnika vrednovanja koje uključuju korištenje matematičkih modela. Ulazni podaci za ove modele
dobiveni su iz vidljivih tržišnih podataka gdje je to moguće, ali kada vidljivi tržišni podaci nisu dostupni potrebna je prosudba za
utvrđivanje fer vrijednosti. Objave o modelima vrednovanja, hijerarhiji fer vrijednosti i fer vrijednosti financijskih instrumenata
mogu se pronaći u nastavku.
Svi financijski instrumenti se vrednuju po fer vrijednosti periodično.
Financijska imovina po fer vrijednosti u izvještaju o financijskom položaju
OPIS MODELA VREDNOVANJA I ULAZNIH PODATAKA
Grupa koristi modele vrednovanja koji su interno testirani i za koje su parametri vrednovanja (kao što su kamate, tečajevi,
volatilnost i kreditna marža) utvrđeni neovisno. U slučaju negativnog kamatnog okruženja Grupa koristi modele koji su se u stanju
nositi sa postavljenim tržišnim uvjetima. Zbog toga, takve negativne kamatne stope ne ograničavaju modele vrednovanja.
DUŽNIČKI VRIJEDNOSNI PAPIRI
Za plain vanilla (fiksne i varijabilne) dužničke vrijednosne papire, fer vrijednost se izračunava diskontiranjem budućih novčanih
tokova koristeći diskontiranu krivulju ovisno o kamatnoj stopi za valutu pripadajućeg izdanja i usklađenjem marže. Usklađenje
marže obično se dobiva iz krivulje kreditne marže izdavatelja. Ako niti jedna krivulja izdavatelja nije dostupna, marža proizlazi iz
proxy instrumenta i usklađuje se za razlike u rizičnom profilu instrumenata. Ako proxy nije dostupan, usklađenje marže se
procjenjuje korištenjem ostalih informacija, uključujući procjenu kreditne marže na temelju internog rejtinga i PD rejtinga ili
upravljačkom procjenom. Za složenije dužničke vrijednosne papire (npr. uključujući opcije – sa svojstvima kao što su callable, cap/
floor, index-linked) fer vrijednost se određuje pomoću kombinacija modela diskontiranih novčanih tokova i sofisticiranijih tehnika
modeliranja uključujući metode opisane za OTC- derivativi.
VLASNIČKI INSTRUMENTI
Za vlasničke instrumente kojima se ne trguje i koji nemaju kotirane tržišne cijene na aktivnom tržištu, fer vrijednost se utvrđuje
standardnim modelima vrednovanja koristeći također nevidljive ulazne parametre. Ovi modeli uključuju metodu usklađenja neto
vrijednosti imovine, pojednostavljeni pristup prihodima, model diskontiranja dividendi i metodu višestruko usporedivih tvrtki.
Metoda usklađenja neto imovine zahtijeva od ulagatelja da utvrdi fer vrijednost pojedinačne imovine i obveza priznatih u izvještaju
o financijskom položaju društva, kao i fer vrijednost bilo koje nepriznate imovine i obveza na dan mjerenja. Rezultirajuće fer
vrijednosti priznate i nepriznate imovine i obveza trebale bi stoga predstavljati fer vrijednost kapitala društva u koje je uloženo.
Model diskontiranja dividende pretpostavlja da je cijena vlasničkih instrumenata koje je izdao subjekt jednaka sadašnjoj vrijednosti
svih njegovih očekivanih budućih dividendi u trajnom razdoblju. Slično modelu diskontiranja dividende, pojednostavljeni pristup
prihodima procjenjuje fer vrijednost na temelju budućih prihoda. Međutim, može se koristiti i kada je dostupan samo jednogodišnji
planirani prihod. Pojednostavljeni pristup prihodima i model diskontiranja dividende diskontiraju budući prihod i dividende
koristeći trošak kapitala. Trošak kapitala ovisi o nerizičnoj stopi, premiji tržišnog rizika, levered beti i premiji rizika zemlje. Levered
beta je dobivena iz klasifikacije industrije koju objavljuje i održava Damodaran.
242
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
U nekim slučajevima, tehnike za vlasničke instrumente kojima se ne trguje također mogu uključivati metode višestruko
usporedivih kompanija. To su tehnike vrednovanja koje koriste cijene i druge relevantne informacije generirane tržišnim
transakcijama uključujući usporedive slične kompanije društva u koje se ulaže kako bi se dobilo višestruko vrednovanje iz kojeg se
može zaključiti navedena fer vrijednost kapitala ili vrijednost društva u koje se ulaže.
OTC-DERIVATIVNI FINANCIJSKIH INSTRUMENTI
Derivativni instrumenti kojima se trguje na likvidnom tržištu se vrednuju standardnim valuacijskim modelima.
Grupa vrednuje derivative po mid cijenama. Da bi se reflektirao potencijalni bid-ask spread relevantnih pozicija, radi se prilagodba
na temelju tržišne likvidnosti. Parametri za podešavanje ovise o vrsti proizvoda, valuti, ročnosti i nominalnoj vrijednosti. Parametri
se revidiraju redovito ili u slučaju značajnih tržišnih oscilacija. Netiranje se ne primjenjuje u slučaju navedenih prilagodbi.
Prilagodba izloženosti kreditnom vrednovanju druge ugovorne strane (CVA) i prilagodba kreditnom vrednovanju s aspekta druge
ugovorne strane (DVA) se računaju za OTC derivate.
Sukladno opisanoj metodologiji, akumulirani CVA je iznosio 142 tisuće EUR na 31. prosinca 2025. (2024.: 309 tisuća EUR), dok je
DVA iznosio 528 tisuća EUR na 31. prosinca 2025. (2024.: 552 tisuće EUR).
PROVJERA I KONTROLA
Odgovornost za vrednovanje pozicija mjerenih po fer vrijednosti je neovisna od jedinica trgovanja. Dodatno, Grupa ima
implementiranu neovisnu funkciju provjere valjanosti kako bi se osiguralo razdvajanje između jedinica odgovornih za razvoj
modela, utvrđivanje fer vrijednosti i validaciju. Cilj nezavisnog modela provjere valjanosti je ocijeniti modele rizika koji proizlaze iz
teorijskih temelja modela, prikladnosti ulaznih podataka (tržišni podaci) i kalibraciju modela.
Struktura fer vrijednosti
Financijska imovina i financijske obveze vrednovane po fer vrijednosti kategoriziraju se u tri razine MSFI hijerarhije fer vrijednosti.
RAZINA 1 HIJERARHIJE FER VRIJEDNOSTI
Razina 1 hijerarhije fer vrijednosti uključuje dionice, državne obveznice, kao i ostale obveznice i sredstva, s kojima se trguje na
visoko likvidnim i aktivnim tržištima.
RAZINA 2 HIJERARHIJE FER VRIJEDNOSTI
U slučaju da se tržišna kotacija koristi za vrednovanje, ali zbog ograničene likvidnosti, tržište se ne kvalificira kao aktivno (izvedeno
iz dostupnih pokazatelja tržišne likvidnosti) instrument se klasificira kao Razina 2. Ako tržišne cijene nisu dostupne, fer vrijednost
se određuje pomoću modela procjene koji se temelje na vidljivim tržišnim podacima. Procjena Razine 2 koristi krivulje prinosa,
kreditne marže i volatilnost kao vidljive tržišne parametre.
To uključuje OTC – derivative kojima se trguje na burzi s teoretskom cijenom manje likvidne dionice, obveznice, sredstva i vlastita
izdanja.
RAZINA 3 HIJERARHIJE FER VRIJEDNOSTI
Ako neki od značajnih ulaznih podataka u modelu procjene nije vidljiv ili se korištena kotirajuća cijena ažurira rijetko, instrument
se klasificira kao razina 3 hijerarhije fer vrijednosti. Najčešće korišteni ulazani podatak za procjenu fer vrijednosti instrumenata
klasificiranih u Razinu 3, osim vidljivih parametara, je kreditna marža kao nevidljivi parametar.
Nadalje, interno izračunat trošak kapitala i usklađenja izvršena na kapitalu (u metodi usklađene neto vrijednosti imovine) su
nevidljivi parametri koji se koriste kao ulazni podaci kod vrednovanja vlasničkih instrumenata kojima se ne trguje.
Mjerenje Razine 3 uključuje dionice, udjele i sredstva koji ne kotiraju na aktivnom tržištu, nelikvidne obveznice.
Dodjeljivanje razina hijerarhije fer vrijednosti pozicijama i bilo kakve promjene između razina se reflektiraju na kraju izvještajnog
razdoblja.
243
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Reklasifikacija iz Razine 1 hijerarhije fer vrijednosti u Razinu 2 ili Razinu 3 i obrnuto izvršit će se ako financijski instrumenti više
ne zadovoljavaju kriterije opisane u razinama iznad.
Tablica ispod prikazuje klasifikacije financijskih instrumenata prikazanih po fer vrijednosti s obzirom na razine hijerarhije fer
vrijednosti.

GRUPA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
Razina 1 | Razina 2 | Razina 3 | Ukupno | Razina 1 | Razina 2 | Razina 3 | Ukupno
Imovina |  |  |  |  |  |  |  |
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | – | 18 | 1 | 19 | – | 19 | – | 19
Izvedenice | – | 18 | 1 | 19 | – | 14 | – | 14
Ostala financijska imovina koja se drži radi trgovanja | – | – | – | – | – | 5 | – | 5
Financijska imovina koja se ne drži radi trgovanja, a čija se fer vrijednost mjeri kroz račun dobiti i gubitaka | 5 | – | 4 | 9 | 3 | – | 7 | 10
Vlasnički instrumenti | 2 | – | 2 | 4 | 1 | – | 4 | 5
Dužnički vrijednosni papiri | 3 | – | 2 | 5 | 2 | – | 3 | 5
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 639 | 335 | 31 | 1.005 | 650 | 585 | – | 1.235
Vlasnički instrumenti | – | – | 1 | 1 | 1 | – | – | 1
Dužnički vrijednosni papiri | 639 | 335 | 30 | 1.004 | 649 | 585 | – | 1.234
Ukupno imovina | 644 | 353 | 36 | 1.033 | 653 | 604 | 7 | 1.264
Obveze |  |  |  |  |  |  |  |
Financijske obveze koje se drže radi trgovanja | – | 18 | – | 18 | – | 12 | – | 12
Izvedenice | – | 18 | – | 18 | – | 12 | – | 12
Ukupne obveze | – | 18 | – | 18 | – | 12 | – | 12

BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
Razina 1 | Razina 2 | Razina 3 | Ukupno | Razina 1 | Razina 2 | Razina 3 | Ukupno
Imovina |  |  |  |  |  |  |  |
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | – | 18 | 1 | 19 | – | 19 | – | 19
Izvedenice | – | 18 | 1 | 19 | – | 14 | – | 14
Ostala financijska imovina koja se drži radi trgovanja | – | – | – | – | – | 5 | – | 5
Financijska imovina koja se ne drži radi trgovanja, a čija se fer vrijednost mjeri kroz račun dobiti i gubitaka | 5 | – | 4 | 9 | 3 | – | 7 | 10
Vlasnički instrumenti | 2 | – | 2 | 4 | 1 | – | 4 | 5
Dužnički vrijednosni papiri | 3 | – | 2 | 5 | 2 | – | 3 | 5
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 571 | 335 | 23 | 929 | 555 | 578 | – | 1.133
Vlasnički instrumenti | – | – | 1 | 1 | 1 | – | – | 1
Dužnički vrijednosni papiri | 571 | 335 | 22 | 928 | 554 | 578 | – | 1.132
Ukupno imovina | 576 | 353 | 28 | 957 | 558 | 597 | 7 | 1.162
Obveze |  |  |  |  |  |  |  |
Financijske obveze koje se drže radi trgovanja | – | 18 | – | 18 | – | 12 | – | 12
Izvedenice | – | 18 | – | 18 | – | 12 | – | 12
Ukupne obveze | – | 18 | – | 18 | – | 12 | – | 12

244
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
PROCES PROCJENE ZA FINANCIJSKE INSTRUMENTE KATEGORIZIRANE KAO RAZINA 3
Procjena financijskih instrumenata kategoriziranih kao Razina 3 uključuje jedan ili više značajnih ulaznih podataka koji nisu
vidljivi na tržištu. Moraju se učiniti dodatne mjere provjera cijene. Ovo može uključivati pregled važnih povijesnih podataka i
ispitivanje sličnih transakcija, između ostaloga. Ovo uključuje procjene i prosudbe stručnjaka. Daljnji detalji o korištenim ulaznim
parametrima i rezultatima analize osjetljivosti objavljeni su u podpoglavlju Ulazni podaci koji nisu vidljivi i analiza osjetljivosti za
mjerenje Razine 3.
PRIJENOS IZ RAZINE 1 I RAZINE 2
U 2025. godini, državne obveznice mjerene po FVOCI prenesene su s razine 2 na razinu 1 u iznosu od 4 milijuna EUR za Banku i
za Grupu, uzrokovano promjenama u tržišnim aktivnostima i posljedično zbog kvalitete i vidljivosti parametara vrednovanja. Nije
bilo prijenosa financijske imovine mjerene po fer vrijednosti s razine 1 na razinu 2 u 2025.
U 2024. godini, državne obveznice mjerene po FVOCI prenesene su s razine 1 na razinu 2 u iznosu od 146 milijuna EUR za Banku i
za Grupu.
P ROMJENE U RAZINI 3 FINANCIJSKIH INSTRUMENATA KOJI SE VODE PO FER VRIJEDNOSTI
Sljedeća tablica prikazuje razvoj fer vrijednosti financijskih instrumenata za modele procjene koji se temelje na nevidljivim
ulaznim podacima:

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Dobit/ gubitak u RDG-u | Dobit/ gubitak u ostaloj sveobuhva tnoj dobiti | Kupnja/ Novo izdanje | Prodano | Namirenja | Transfer unutar grupe | Prelazak u razinu 3 | Prijenos iz razine 3 | Tečajne razlike kod preračuna inozemnog poslovanja | Od
| siječnja 2025. |  |  |  |  |  |  |  |  |  | prosinca 2025.
Imovina |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 1 | (1) | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Izvedenice | 1 | (1) | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Financijska imovina koja se ne drži radi trgovanja, a čija se fer vrijednost mjeri kroz račun dobiti i gubitka | 4 | 3 | – | 1 | – | – | – | – | (1) | – | 7
Vlasnički instrumenti | 2 | 2 | – | – | – | – | – | – | – | – | 4
Dužnički vrijednosni papiri | 2 | 1 | – | 1 | – | – | – | – | (1) | – | 3
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednost kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 31 | – | – | – | – | – | – | – | (31) | – | –
Vlasnički instrumenti | 1 | – | – | – | – | – | – | – | (1) | – | –
Dužnički vrijednosni papiri | 30 | – | – | – | – | – | – | – | (30) | – | –
Ukupno imovina | 36 | 2 | – | 1 | – | – | – | – | (32) | – | 7

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Dobit/ gubitak u RDG-u | Dobit/ gubitak u ostaloj sveobuhva tnoj dobiti | Kupnja/ Novo izdanje | Prodano | Namirenja | Transfer unutar grupe | Prelazak u razinu 3 | Prijenos iz razine 3 | Tečajne razlike kod preračuna inozemnog poslovanja | Od
| siječnja 2024. |  |  |  |  |  |  |  |  |  | prosinca 2024.
Imovina |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 2 | – | – | – | – | – | – | – | (1) | – | 1
Izvedenice | 2 | – | – | – | – | – | – | – | (1) | – | 1
Financijska imovina koja se ne drži radi trgovanja, a čija se fer vrijednost mjeri kroz račun dobiti i gubitka | 5 | 1 | – | – | – | – | – | – | (2) | – | 4
Vlasnički instrumenti | 1 | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | 2
Dužnički vrijednosni papiri | 4 | 1 | – | – | – | – | (1) | – | (2) | – | 2
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednost kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 13 | – | (1) | – | – | (1) | – | 25 | (5) | – | 31
Vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | 1 | – | – | 1
Dužnički vrijednosni papiri | 13 | – | (1) | – | – | (1) | – | 24 | (5) | – | 30
Ukupno imovina | 20 | 1 | (1) | – | – | (1) | – | 25 | (8) | – | 36

245
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
PROMJENE U RAZINI 3 FINANCIJSKIH INSTRUMENATA KOJI SE VODE PO FER VRIJEDNOSTI (NASTAVAK)

BANKA
u milijunima EUR | Od | Dobit/ gubitak u RDG-u | Dobit/ gubitak u ostaloj sveobuh vatnoj dobiti | Kupnja/ Novo izdanje | Prodano | Namirenj a | Transfer unutar grupe | Prelazak u razinu 3 | Prijenos iz razine 3 | Tečajne razlike kod preračuna inozemnog poslovanja | Od
| siječnja 2025. |  |  |  |  |  |  |  |  |  | prosinca 2025.
Imovina |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 1 | (2) | – | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Izvedenice | 1 | (2) | – | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Financijska imovina koja se ne drži radi trgovanja, a čija se fer vrijednost mjeri kroz račun dobiti i gubitka | 4 | 2 | – | 1 | – | – | – | – | (1) | – | 6
Vlasnički instrumenti | 2 | 1 | – | – | – | – | – | – | – | – | 3
Dužnički vrijednosni papiri | 2 | 1 | – | 1 | – | – | – | – | (1) | – | 3
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednost kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 23 | – | – | – | – | – | – | – | (22) | – | 1
Vlasnički instrumenti | 1 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | 1
Dužnički vrijednosni papiri | 22 | – | – | – | – | – | – | – | (22) | – | –
Ukupno imovina | 28 | – | – | 1 | – | – | – | – | (23) | – | 6

BANKA
u milijunima EUR | Od | Dobit/ gubitak u RDG-u | Dobit/ gubitak u ostaloj sveobuh vatnoj dobiti | Kupnja/ Novo izdanje | Prodano | Namiren ja | Transfer unutar grupe | Prelazak u razinu 3 | Prijenos iz razine 3 | Tečajne razlike kod preračuna inozemnog poslovanja | Od
| siječnja 2024. |  |  |  |  |  |  |  |  |  | prosinca 2024.
Imovina |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 2 | – | – | – | – | – | – | – | (1) | – | 1
Izvedenice | 2 | – | – | – | – | – | – | – | (1) | – | 1
Financijska imovina koja se ne drži radi trgovanja, a čija se fer vrijednost mjeri kroz račun dobiti i gubitka | 5 | 1 | – | – | – | – | – | – | (2) | – | 4
Vlasnički instrumenti | 1 | – | – | – | – | – | 1 | – | – | – | 2
Dužnički vrijednosni papiri | 4 | 1 | – | – | – | – | (1) | – | (2) | – | 2
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednost kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 3 | – | (2) | – | – | (1) | – | 25 | (2) | – | 23
Vlasnički instrumenti | – | – | – | – | – | – | – | 1 | – | – | 1
Dužnički vrijednosni papiri | 3 | – | (2) | – | – | (1) | – | 24 | (2) | – | 22
Ukupno imovina | 10 | 1 | (2) | – | – | (1) | – | 25 | (5) | – | 28

246
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
ULAZNI PODACI KOJI NISU VIDLJIVI I ANALIZA OSJETLJIVOSTI ZA MJERENJE RAZINE 3
U slučaju kad se fer vrijednost financijske imovine dobiva od ulaznih parametara koji nisu vidljivi na tržištu, tada se ti parametri
mogu dobiti nizom drugih alternativnih parametara. Za sastavljanje Izvještaja o financijskom položaju koriste se parametri koji
odražavaju tržišnu situaciju na datum izvještaja.
Raspon nevidljivih parametara vrednovanja koji se koriste za mjerenje Razine 3 prikazani su u sljedećoj tablici.

Financijska imovina | Vrsta instrumenta | Fer vrijednost | Tehnika vrednovanja | Značajni inputi koji nisu vidljivi | Rasponi inputa koji nisu vidljivi (ponderirani prosjek)
31. prosinca 2025. |  |  |  |  | GRUPA
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | Vlasnički instrumenti kojima se ne trguje (udjeli) | 1 | Model diskontiranja dividende | Beta relevered | Industrija: Osiguranje (Opće) 0,86
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | Vlasnički instrumenti kojima se ne trguje (udjeli) | 3 | Metode vrednovanja: DCF model, tržišno usporediva poduzeća | Beta relevered, Premija rizika zemlje | Beta relevered: 1,7, Premija rizika zemlje: Hrvatska 1,5 Srbija 2,3 Slovenija 0,5 BiH 3,9 Ostali 4,3
31. prosinca 2024. |  |  |  |  | GRUPA
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | Obveznice i komercijalni papiri | 29 | Diskontirani novčani tokovi | Kreditna marža | 1,13% - 3,56% (1,76)
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | Vlasnički instrumenti kojima se ne trguje (udjeli) | 1 | Model diskontiranja dividende | Beta relevered | Industrija: Osiguranje (Opće) 0,95
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | Vlasnički instrumenti kojima se ne trguje (udjeli) | 2 | Metode vrednovanja: DCF model, tržišno usporediva poduzeća | Beta relevered, Premija rizika zemlje | Beta relevered: 1,4, Premija rizika zemlje: Hrvatska 1,5 Srbija 2,3 Slovenija 0,8 BiH 3,9 Ostali 4,3

247
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
ULAZNI PODACI KOJI NISU VIDLJIVI I ANALIZA OSJETLJIVOSTI ZA MJERENJE RAZINE 3 (NASTAVAK)

Financijska imovina | Vrsta instrumenta | Fer vrijednost | Tehnika vrednovanja | Značajni inputi koji nisu vidljivi | Rasponi inputa koji nisu vidljivi (ponderirani prosjek)
31. prosinca 2025. |  |  |  |  | BANKA
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | Vlasnički instrumenti kojima se ne trguje (udjeli) | 1 | Model diskontiranja dividende | Beta relevered | Industrija: Osiguranje (Opće) 0,86
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | Vlasnički instrumenti kojima se ne trguje (udjeli) | 3 | Metode vrednovanja: DCF model, tržišno usporediva poduzeća | Beta relevered, Premija rizika zemlje | Beta relevered: 1,7, Premija rizika zemlje: Hrvatska 1,5 Srbija 2,3 Slovenija 0,5 BiH 3,9 Ostali 4,3
31. prosinca 2024. |  |  |  |  | BANKA
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | Obveznice i komercijalni papiri | 22 | Diskontirani novčani tokovi | Kreditna marža | 1,13% - 2,06% (1,16%)
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | Vlasnički instrumenti kojima se ne trguje (udjeli) | 1 | Model diskontiranja dividende | Beta relevered | Industrija: Osiguranje (Opće) 0,95
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | Vlasnički instrumenti kojima se ne trguje (udjeli) | 2 | Metode vrednovanja: DCF model, tržišno usporediva poduzeća | Beta relevered, Premija rizika zemlje | Beta relevered: 1,4, Premija rizika zemlje: Hrvatska 1,5 Srbija 2,3 Slovenija 0,8 BiH 3,9 Ostali 4,3

Za preostale financijske instrumente u iznosu od 3 milijuna EUR za Grupu i za Banku (2024.: 3 milijuna EUR za Grupu i za Banku)
mjerenih po fer vrijednosti u razinu 3, fer vrijednost se dohvaća iz vidljivih inputa.
U procjeni učinaka osjetljivosti uglavnom su razmatrane promjene u kreditnim maržama za obveznice. Raspon razumno
prihvatljivih alternativa inputa koji nisu vidljivi uzet je u obzir u analizi osjetljivosti kreditne marže za dužničke vrijednosne papire
i kreće se između +100 i -75 baznih poena. Na 31. prosinca 2025. nije priznat nikakav učinak u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti.
Učinak u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti na 31.12.2024. za promjene pozitivne fer vrijednosti iznosi 0,58 milijuna EUR, a za negativnu
0,77 milijuna EUR.
248
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Financijski instrumenti koji nisu vrednovani po fer vrijednosti
Sljedeća tablica prikazuje fer vrijednosti i hijerarhiju fer vrijednosti financijskih instrumenata koji nisu vrednovani po fer
vrijednosti za kraj 2025. i 2024. godine.

GRUPA
2025. | Knjigovodstvena vrijednost | Fer vrijednost | Kotirajuće tržišne cijene na aktivnim tržištima Razina 1 | Vrednovano po modelu baziranom na dostupnim tržišnim podacima Razina 2 | Vrednovano po modelu baziranom na nedostupnim podacima Razina 3
u milijunima EUR |
Imovina |  |  |  |  |
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 12.215 | 12.150 | 1.508 | 604 | 10.038
Krediti i predujmovi kreditnim institucijama | 344 | 344 | – | – | 344
Krediti i predujmovi klijentima | 9.673 | 9.623 | – | – | 9.623
Dužnički vrijednosni papiri | 2.198 | 2.183 | 1.508 | 604 | 71
Potraživanja s osnove financijskog najma | 598 | 595 | – | – | 595
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 204 | 204 | – | – | 204
Obveze |  |  |  |  |
Financijske obveze vrednovane po amortiziranom trošku | 15.431 | 15.421 | 840 | 140 | 14.441
Depoziti od banaka | 858 | 839 | – | – | 839
Depoziti od klijenata | 13.593 | 13.577 | – | – | 13.577
Izdani dužnički vrijednosni papiri | 955 | 980 | 840 | 140 | –
Ostale financijske obveze | 25 | 25 | – | – | 25
Financijske garancije i obveze |  |  |  |  |
Financijske garancije | – | 2 | – | – | 2
Neopozive obveze | – | 28 | – | – | 28

249
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Financijski instrumenti koji nisu vrednovani po fer vrijednosti (nastavak)

GRUPA
2024. | Knjigovodstvena vrijednost | Fer vrijednost | Kotirajuće tržišne cijene na aktivnim tržištima Razina 1 | Vrednovano po modelu baziranom na dostupnim tržišnim podacima Razina 2 | Vrednovano po modelu baziranom na nedostupnim podacima Razina 3
u milijunima EUR |  |  |  |  |
Imovina |  |  |  |  |
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 11.085 | 10.858 | 1.380 | 709 | 8.769
Krediti i predujmovi kreditnim institucijama | 79 | 78 | – | – | 78
Krediti i predujmovi klijentima | 8.904 | 8.691 | – | – | 8.691
Dužnički vrijednosni papiri | 2.102 | 2.089 | 1.380 | 709 | –
Potraživanja s osnove financijskog najma | 568 | 554 | – | – | 554
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 179 | 180 | – | – | 180
Obveze |  |  |  |  |
Financijske obveze vrednovane po amortiziranom trošku | 14.330 | 14.303 | 829 | 140 | 13.334
Depoziti od banaka | 796 | 760 | – | – | 760
Depoziti od klijenata | 12.553 | 12.547 | – | – | 12.547
Izdani dužnički vrijednosni papiri | 954 | 969 | 829 | 140 | –
Ostale financijske obveze | 27 | 27 | – | – | 27
Financijske garancije i obveze |  |  |  |  |
Financijske garancije | – | 2 | – | – | 2
Neopozive obveze | – | 58 | – | – | 58

250
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Financijski instrumenti koji nisu vrednovani po fer vrijednosti (nastavak)

BANKA
2025 | Knjigovodstvena vrijednost | Fer vrijednost | Kotirajuće tržišne cijene na aktivnim tržištima Razina 1 | Vrednovano po modelu baziranom na dostupnim tržišnim podacima Razina 2 | Vrednovano po modelu baziranom na nedostupnim podacima Razina 3
u milijunima EUR |  |  |  |  |
Imovina |  |  |  |  |
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 11.488 | 11.438 | 1.391 | 604 | 9.443
Krediti i predujmovi kreditnim institucijama | 326 | 327 | – | – | 327
Krediti i predujmovi klijentima | 9.079 | 9.045 | – | – | 9.045
Dužnički vrijednosni papiri | 2.083 | 2.066 | 1.391 | 604 | 71
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 203 | 203 | – | – | 203
Obveze |  |  |  |  |
Financijske obveze vrednovane po amortiziranom trošku | 14.126 | 14.131 | 840 | 140 | 13.151
Depoziti od banaka | 279 | 273 | – | – | 273
Depoziti od klijenata | 12.861 | 12.847 | – | – | 12.847
Izdani dužnički vrijednosni papiri | 955 | 980 | 840 | 140 | –
Ostale financijske obveze | 31 | 31 | – | – | 31
Financijske garancije i obveze |  |  |  |  |
Financijske garancije | – | 2 | – | – | 2
Neopozive obveze | – | 28 | – | – | 28

251
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Financijski instrumenti koji nisu vrednovani po fer vrijednosti (nastavak)

BANKA
2024. | Knjigovodstvena vrijednost | Fer vrijednost | Kotirajuće tržišne cijene na aktivnim tržištima Razina 1 | Vrednovano po modelu baziranom na dostupnim tržišnim podacima Razina 2 | Vrednovano po modelu baziranom na nedostupnim podacima Razina 3
u milijunima EUR |  |  |  |  |
Imovina |  |  |  |  |
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 10.490 | 10.276 | 1.333 | 709 | 8.234
Krediti i predujmovi kreditnim institucijama | 52 | 51 | – | – | 51
Krediti i predujmovi klijentima | 8.383 | 8.183 | – | – | 8.183
Dužnički vrijednosni papiri | 2.055 | 2.042 | 1.333 | 709 | –
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 179 | 179 | – | – | 179
Obveze |  |  |  |  |
Financijske obveze vrednovane po amortiziranom trošku | 13.200 | 13.196 | 829 | 140 | 12.227
Depoziti od banaka | 271 | 258 | – | – | 258
Depoziti od klijenata | 11.943 | 11.936 | – | – | 11.936
Izdani dužnički vrijednosni papiri | 954 | 969 | 829 | 140 | –
Ostale financijske obveze | 32 | 33 | – | – | 33
Financijske garancije i obveze |  |  |  |  |
Financijske garancije | – | 2 | – | – | 2
Neopozive obveze | – | 56 | – | – | 56

Knjigovodstvena vrijednost financijskih garancija i neopozivih obveza predstavlja iznos naknade priznat u izvještaju o financijskom
položaju koji je prikazan u okviru Potraživanja od kupaca i ostalih potraživanja.
Knjigovodstvena vrijednost financijskih garancija i neopozivih obveza približno je jednaka iznosu njihove fer vrijednosti.
Fer vrijednost kredita i potraživanja od klijenata i kreditnih institucija izračunata je diskontiranjem budućih novčanih tokova
uzimajući u obzir kamatu i kreditnu maržu. Utjecaj kamate je rezultat kretanja tržišnih stopa, dok su promjene po kreditnoj marži
proizašle iz PD-a i LGD-a korištenih za interne kalkulacije. Za potrebe izračuna fer vrijednosti krediti i potraživanja su grupirani u
istovjetne portfelje na temelju rejting metode, ocjene rejtinga, dospijeća i zemlje odobravanja.
Fer vrijednosti dužničkih vrijednosnih papira koji se drže do dospijeća se uzimaju sa tržišta ili se utvrđuju na temelju promatranih
ulaznih podataka (npr. krivulje kamatnih prinosa).
Fer vrijednost depozita i ostalih obveza, vrednovanih po amortiziranom trošku, procjenjuje se uzimajući u obzir trenutno okruženje
kamatnih stopa, kao i vlastitu kreditnu maržu. Za obveze bez ugovorenog dospijeća (npr. depoziti po viđenju), knjigovodstvena
vrijednost predstavlja najnižu fer vrijednost.
Fer vrijednost izdanih obveznica i podređenih obveza vrednovana po amortizirajućem trošku zasniva se na tržišnim cijenama
promatranih tržišnih parametara, ukoliko su dostupni. Za izdane vrijednosne papire gdje se fer vrijednost ne može utvrditi pomoću
kotirajućih tržišnih cijena, fer vrijednost se izračunava diskontiranjem budućih novčanih tokova. Primijenjena diskontna stopa
temelji se na kamatnoj stopi po kojoj su instrumenti sa usporedivim karakteristikama izdani na datum izvještaja o financijskom
položaju. Štoviše, mogućnost izbora se uzima u obzir kod izračuna fer vrijednosti.
Fer vrijednost izvanbilančnih obveza (npr. financijskih garancija i neiskorištenih kreditnih obveza) procjenjuje se uz pomoć
regulatornih faktora kreditne konverzije. Dobiveni kreditni ekvivalenti tretiraju se kao ostala bilančna imovina.
252
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
23. Prijeboj financijskih instrumenata
Sljedeća tablica prikazuje učinke netiranja na bilancu Grupe kao i učinke prijeboja financijskih instrumenata koji su predmet
sporazuma o prijeboju.
FINANCIJSKA IMOVINA I OBVEZE KAO PREDMET UGOVORA O PRIJEBOJU I POTENCIJALNOG UGOVORA O
PRIJEBOJU U 2025.

GRUPA
| Potencijalni učinci ugovora o prijeboju |
u milijunima EUR | Bruto iznosi u izvještaju o financijskom položaju | Odbitne stavke financijskih obveza | Neto iznos u izvještavanju o financijskom položaju | Financijski instrumenti | Primljeni novčani kolaterali | Primljeni nenovčani kolaterali | Neto iznos nakon potencijalnog prijeboja
Imovina |  |  |  |  |  |  |
Izvedenice | 14 | – | 14 | (1) | (12) | – | 1
Obrnuti repo ugovori | 324 | – | 324 | – | – | (324) | –
Ukupno | 338 | – | 338 | (1) | (12) | (324) | 1
Obveze |  |  |  |  |  |  |
Izvedenice | 12 | – | 12 | (1) | – | – | 11
Repo ugovori | 122 | – | 122 | – | – | (122) | –
Ukupno | 134 | – | 134 | (1) | – | (122) | 11

BANKA
| Potencijalni učinci ugovora o prijeboju |
u milijunima EUR | Bruto iznosi u izvještaju o financijskom položaju | Odbitne stavke financijskih obveza | Neto iznos u izvještavanju o financijskom položaju | Financijski instrumenti | Primljeni novčani kolaterali | Primljeni nenovčani kolaterali | Neto iznos nakon potencijalnog prijeboja
Imovina |  |  |  |  |  |  |
Izvedenice | 14 | – | 14 | (1) | (13) | – | –
Obrnuti repo ugovori | 324 | – | 324 | – | – | (324) | –
Ukupno | 338 | – | 338 | (1) | (13) | (324) | –
Obveze |  |  |  |  |  |  |
Izvedenice | 12 | – | 12 | (1) | – | – | 11
Repo ugovori | 122 | – | 122 | – | – | (122) | –
Ukupno | 134 | – | 134 | (1) | – | (122) | 11

253
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
FINANCIJSKA IMOVINA I OBVEZE KAO PREDMET UGOVORA O PRIJEBOJU I POTENCIJALNOG UGOVORA O
PRIJEBOJU U 2024.

GRUPA
| Potencijalni učinci ugovora o prijeboju |
u milijunima EUR | Bruto iznosi u izvještaju o financijskom položaju | Odbitne stavke financijskih obveza | Neto iznos u izvještavanju o financijskom položaju | Financijski instrumenti | Primljeni novčani kolaterali | Primljeni nenovčani kolaterali | Neto iznos nakon potencijalnog prijeboja
Imovina |  |  |  |  |  |  |
Izvedenice | 19 | – | 19 | (5) | (12) | – | 2
Obrnuti repo ugovori | 40 | – | 40 | – | – | (40) | –
Ukupno | 59 | – | 59 | (5) | (12) | (40) | 2
Obveze |  |  |  |  |  |  |
Izvedenice | 18 | – | 18 | (5) | (2) | – | 11
Repo ugovori | 77 | – | 77 | – | – | (77) | –
Ukupno | 95 | – | 95 | (5) | (2) | (77) | 11

BANKA
| Potencijalni učinci ugovora o prijeboju |
u milijunima EUR | Bruto iznosi u izvještaju o financijskom položaju | Odbitne stavke financijskih obveza | Neto iznos u izvještavanju o financijskom položaju | Financijski instrumenti | Primljeni novčani kolaterali | Primljeni nenovčani kolaterali | Neto iznos nakon potencijalnog prijeboja
Imovina |  |  |  |  |  |  |
Izvedenice | 19 | – | 19 | (5) | (12) | – | 2
Obrnuti repo ugovori | 40 | – | 40 | – | – | (40) | –
Ukupno | 59 | – | 59 | (5) | (12) | (40) | 2
Obveze |  |  |  |  |  |  |
Izvedenice | 18 | – | 18 | (5) | (2) | – | 11
Repo ugovori | 77 | – | 77 | – | – | (77) | –
Ukupno | 95 | – | 95 | (5) | (2) | (77) | 11

Banka koristi repo ugovore i glavne ugovore o netiranju kao sredstvo smanjenja kreditnog rizika derivativa i transakcija
financiranja. Oni ispunjavaju uvjete za potencijalne ugovore o prijeboju. Okvirni ugovori su relevantni za ugovorne strane s više
derivativnih ugovora. Oni pružaju neto podmirenje svih ugovora u slučaju neplaćanja bilo koje ugovorne strane. Kod transakcija
derivativa, vrijednosti imovine i obveza koji bi bili predmet prijeboja kao rezultat okvirnog ugovora prikazani su u stupcu
Financijski instrumenti.
Repo ugovori su prije svega transakcije financiranja. Njihovo obilježje je prodaja i naknadni reotkup vrijednosnih papira po
unaprijed dogovorenoj cijeni i vremenu. Time se osigurava da vrijednosni papiri ostaju kod vjerovnika kao kolateral u slučaju da
dužnik ne ispuni svoju obvezu. Učinci prijeboja repo ugovora prikazuju se u stupcu primljeni/dani nenovčani financijski kolaterali.
Kolateral predstavlja tržišnu vrijednost prenesenog vrijednosnog papira. Međutim, ukoliko tržišna vrijednost kolaterala prelazi
knjigovodstvenu vrijednost potraživanja/obveze repo transakcije tada se iznos zadržava na razini knjigovodstvene vrijednosti.
Preostala pozicija može se osigurati novčanim kolateralom. Novčani i nenovčani financijski kolaterali uključeni u ove transakcije
ograničavaju se za korištenje davatelju u vremenu trajanja zaloga.
Za detaljnije informacije o repo i obrnutim repo transakcijama pogledati Bilješku 24 Prijenosi financijske imovine – repo
transakcije i posudba vrijednosnih papira.
254
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
24. Prijenosi financijske imovine – repo transakcije i posudba vrijednosnih papira
Ugovori o prodaji i reotkupu
Ugovor o repo poslu karakterizira prodaju financijske imovine uz obvezu kupnje iste po cijeni utvrđenoj u trenutku sklapanja
ugovora.
Primljena sredstva prikazuju se kao obveza prema drugoj strani u izvještaju o financijskom položaju, pod pozicijom 'Depoziti
banaka' ili 'Depoziti klijenata' unutar pozicije 'Financijske obveze mjerene po amortiziranom trošku' odražavajući na taj način
prirodu transakcije kao primljenog kredita.
Financijska imovina koja je predmet repo transakcije ne prestaje se priznavati budući da Grupa zadržava sva prava i koristi od
vlasništva te imovine, te se iskazuje sukladno računovodstvenoj politici, ovisno o kategoriji mjerenja u koju je početno klasificirana.
Razlika između prodajne i otkupne cijene tretira se kao kamata i priznaje u račun dobiti i gubitka primjenom efektivne kamatne
stope, kao kamatni trošak te prikazuje pod pozicijom 'Kamatni troškovi' unutar pozicije 'Neto kamatni prihod' u računu dobiti i
gubitka.
Prihode ostvarene od financijske imovine dane u zalog, vlasnik vrijednosnog papira je obvezan doznačiti Grupi.
Ugovor o obrnutom repo poslu obuhvaća transakcije u kojima Grupa plasira svoja sredstva drugoj ugovornoj strani a kao kolateral
prihvaća financijsku imovinu. Dana sredstva prikazuju se kao potraživanja prema drugoj strani u izvještaju o financijskom položaju
pod pozicijom 'Krediti i predujmovi kreditnim institucijama' i 'Krediti i predujmovi klijentima' unutar pozicije 'Financijska imovina
mjerena po amortiziranom trošku', odražavajući na taj način prirodu transakcije kao danog kredita. Razlika između kupovne i
otkupne cijene tretira se kao kamata i priznaje u račun dobiti i gubitka primjenom efektivne kamatne stope, kao kamatni prihod te
prikazuje pod pozicijom 'Kamatni prihodi' unutar pozicije 'Neto kamatni prihod' u računu dobiti i gubitka.

GRUPA
u milijunima EUR | Knjigovodstvena vrijednost prenesene imovine | Knjigovodstvena vrijednost pripadajućih obveza | Knjigovodstvena vrijednost prenesene imovine | Knjigovodstvena vrijednost pripadajućih obveza
| 2024 | 2025
Repo ugovori |  |  |  |
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 39 | 36 | 19 | 16
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 42 | 41 | 111 | 105
Ukupno repo ugovori | 81 | 77 | 130 | 121

BANKA
u milijunima EUR | Knjigovodstvena vrijednost prenesene imovine | Knjigovodstvena vrijednost pripadajućih obveza | Knjigovodstvena vrijednost prenesene imovine | Knjigovodstvena vrijednost pripadajućih obveza
| 2024 | 2025
Repo ugovori |  |  |  |
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 39 | 36 | 19 | 16
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 42 | 41 | 111 | 105
Ukupno repo ugovori | 81 | 77 | 130 | 121

Preneseni financijski instrumenti sastoje se od obveznica.
Ukupan iznos od 130 milijuna EUR (2024.: 81 milijuna EUR) za Grupu i za Banku predstavljaju knjigovodstveni iznos financijske
imovine unutar izvještaja o financijskom položaju koju primatelj ima pravo prodati ili ponovno založiti.
Obveze iz repo transakcija u iznosu od 121 milijuna EUR u 2025. (2024. 77 milijun EUR) za Grupu i za Banku vrednuju se po
amortiziranom trošku i predstavljaju obvezu vraćanja posuđenih sredstava.
255
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Ugovori o prodaji i reotkupu (nastavak)
Sljedeća tablica prikazuje fer vrijednosti prenesene imovine i pripadajućih obveza koje se odnose samo na prenesenu imovinu. U
Grupi i Banci ova imovina i obveze odnose se na repo transakcije.

GRUPA
u milijunima EUR | Fer vrijednost prenesene imovine | Fer vrijednost pripadajućih obveza | Neto pozicija | Fer vrijednost prenesene imovine | Fer vrijednost pripadajućih obveza | Neto pozicija
| 2024 | 2025
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 37 | 35 | 2 | 16 | 16 | 1
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | – | – | – | 1 | 1 | –
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 42 | 40 | 2 | 111 | 105 | 6
Ukupno | 79 | 75 | 4 | 128 | 122 | 7

BANKA
u milijunima EUR | Fer vrijednost prenesene imovine | Fer vrijednost pripadajućih obveza | Neto pozicija | Fer vrijednost prenesene imovine | Fer vrijednost pripadajućih obveza | Neto pozicija
| 2024 | 2025
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 37 | 35 | 2 | 16 | 16 | 1
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | – | – | – | 1 | 1 | –
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 42 | 40 | 2 | 111 | 105 | 6
Ukupno | 79 | 75 | 4 | 128 | 122 | 7

256
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
25. Financijska imovina založena kao kolateral
Financijska imovina založena kao jamstvo za obveze
Sljedeća financijska imovina je založena kao jamstvo za obveze:

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 131 | 100 | 131 | 100
od čega dužnički vrijednosni papiri | 48 | 28 | 48 | 28
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 42 | 111 | 42 | 111
Ukupno | 173 | 211 | 173 | 211

Financijska imovina založena kao kolateral sastoji se od obveznica i kredita.
Založeni kolaterali su rezultat repo transakcija i kolateraliziranih depozita.
Fer vrijednost primljenih kolaterala koji se mogu ponovno založiti ili prodati bez da je davatelj vrijednosnog papira izvršio svoje
obveze iznosi 346 milijuna EUR za Grupu i Banku (2024.: 44 milijuna EUR za Grupu i za Banku).
26. Vrijednosni papiri

GRUPA
u milijunima EUR | Financijska imovina | Financijska imovina
Po amortizira nom trošku | Raspoloži vo za trgovanje | Obvezno za fer vrijednost kroz račun dobiti i gubitka | Po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhv atnu dobit | Ukupno | Po amortizira nom trošku | Raspoloži vo za trgovanje | Obvezno za fer vrijednost kroz račun dobiti i gubitka | Po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhv atnu dobit | Ukupno
| 2024. | 2025.
Obveznice i ostali kamatonosni vrijednosni papiri | 2.102 | – | 5 | 1.004 | 3.111 | 2.198 | 5 | 5 | 1.234 | 3.442
Kotirajući | 2.102 | – | – | 1.004 | 3.106 | 2.198 | 5 | – | 1.234 | 3.437
Nekotirajući | – | – | 5 | – | 5 | – | – | 5 | – | 5
Vlasnički vrijednosni papiri | – | – | 4 | 1 | 5 | – | – | 5 | 1 | 6
Kotirajući | – | – | – | 1 | 1 | – | – | – | 1 | 1
Nekotirajući | – | – | 4 | – | 4 | – | – | 5 | – | 5
Ukupno | 2.102 | – | 9 | 1.005 | 3.116 | 2.198 | 5 | 10 | 1.235 | 3.448

BANKA
u milijunima EUR | Financijska imovina | Financijska imovina
Po amortizira nom trošku | Raspoloži vo za trgovanje | Obvezno za fer vrijednost kroz račun dobiti i gubitka | Po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhv atnu dobit | Ukupno | Po amortizira nom trošku | Raspoloži vo za trgovanje | Obvezno za fer vrijednost kroz račun dobiti i gubitka | Po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhv atnu dobit | Ukupno
| 2024. | 2025.
Obveznice i ostali kamatonosni vrijednosni papiri | 2.055 | – | 5 | 928 | 2.988 | 2.082 | 5 | 5 | 1.132 | 3.224
Kotirajući | 2.055 | – | – | 928 | 2.983 | 2.082 | 5 | – | 1.132 | 3.219
Nekotirajući | – | – | 5 | – | 5 | – | – | 5 | – | 5
Vlasnički vrijednosni papiri | – | – | 4 | 1 | 5 | – | – | 5 | 1 | 6
Kotirajući | – | – | – | – | – | – | – | – | 1 | 1
Nekotirajući | – | – | 4 | 1 | 5 | – | – | 5 | – | 5
Ukupno | 2.055 | – | 9 | 929 | 2.993 | 2.082 | 5 | 10 | 1.133 | 3.230

Udjeli u investicijskim fondovima iskazuju se kao obveznice i ostali kamatonosni vrijednosni papiri.
Posudba vrijednosnih papira i repo transakcije su prikazane u Bilješci 24. Prijenosi financijske imovine – repo transakcije i posudba
vrijednosnih papira.
257
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Upravljanje rizicima
27. Upravljanje rizicima
Politika i strategije upravljanja rizicima
Ključna funkcija svake banke je svjesno i selektivno preuzimanje rizika te profesionalno upravljanje takvim rizicima. Proaktivna
politika i strategija upravljanja rizicima Grupe ima za cilj uspostaviti uravnotežen omjer preuzetih rizika i povrata kako bi se
ostvarili održivi i adekvatni povrati na kapital.
Grupa koristi sustav upravljanja rizicima i kontrolnih funkcija koji je proaktivan i prilagođen poslovnom profilu i profilu preuzetih
rizika. Temelji se na jasnoj strategiji preuzimanja rizika koja je dosljedna poslovnoj strategiji Grupe i fokusirana na rano
prepoznavanje i upravljanje rizicima i trendovima. Osim dostizanja internih ciljeva djelotvornog i učinkovitog upravljanja rizicima,
razvijene su strukture upravljanja rizicima i kontrolne funkcije Banke kako bi zadovoljile eksterne i posebno regulatorne zahtjeve.
Sukladno poslovnoj strategiji Banke ključni rizici su kreditni, tržišni, operativni te rizik likvidnosti. Banka se također fokusira i na
upravljanje makroekonomskim rizicima kao i koncentracijama unutar i između različitih tipova rizika. Dodatno, okvir upravljanja
rizicima Banke podrazumijeva i spektar ostalih značajnih rizika kojima je bankovna Grupa suočena. Banka uvijek teži unapređenju
i komplementarnosti postojećih metoda i procesa, u svim dijelovima upravljanja rizicima.
Organizacija upravljanja rizicima
Praćenje i upravljanje rizicima je postignuto kroz jasnu organizacijsku strukturu s definiranim ulogama i odgovornostima te
određenim limitima rizika.
PREGLED STRUKTURE UPRAVLJANJA RIZICIMA
Uprava, a posebno član Uprave zadužen za upravljanje rizicima (u daljnjem tekstu CRO) provode nadzornu funkciju unutar
strukture upravljanja rizicima. Funkcije kontrole i upravljanja rizicima provode se kroz poslovnu strategiju Banke i sklonost
preuzimanja rizika odobrenu od strane Uprave. CRO je odgovoran za implementaciju te pridržavanje kontrole rizika i strategije
upravljanja rizicima kroz sve tipove rizika i poslovne linije.
Uprava, a posebno CRO osiguravaju dostupnost odgovarajuće infrastrukture i zaposlenika kao i metoda, standarda i procesa kako
bi se to postiglo. Identifikacija, mjerenje, procjena, odobrenje, praćenje te postavljanje limita za ključne rizike provodi na
operativnim razinama u Banci.
Upravu podržava nekoliko sektora osnovanih kako bi provodili funkciju upravljanja rizicima na operativnom nivou te izvršavali
djelatnosti u sklopu strateškog upravljanja rizicima.
Sljedeće funkcije upravljanja rizicima odgovaraju izravno članu Uprave zaduženom za upravljanje rizicima:
• Sektor upravljanja kreditnim rizikom,
• Sektor strateškog upravljanja rizicima,
• Sektor upravljanja nefinancijskim rizicima.
258
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Organizacija upravljanja rizicima (nastavak)
DIREKCIJA UPRAVLJANJA KREDITNIM RIZIKOM TVRTKI
Direkcija upravljanja kreditnim rizikom tvrtki unutar Sektora upravljanja kreditnim rizikom provodi upravljanje kreditnim
rizikom i praćenje stanja kreditnog portfelja kategorije klijenata koji pripadaju Sektoru malih i srednjih klijenata, Sektoru velikih
klijenata i Sektoru financijskih tržišta, a sukladno nadležnostima navedenim u relevantnim aktima.
Direkcija analizira kreditne zahtjeve te sukladno tome daje mišljenje o kreditnom riziku sa gledišta rizika. Provodi analizu
projekata i ocjenjivanje njihove prihvatljivosti za financiranje sa aspekta rizika, analizu ukupne izloženosti klijenta/grupe
povezanih osoba u Banci i Grupi, prati rane signale upozorenja i kontrolira ranu naplatu potraživanja. Dodatno, prema
financijskim izvještajima Direkcija priprema financijski rejting klijenta kao jednu od komponenti za konačan rejting.
DIREKCIJA UPRAVLJANJA KREDITNIM RIZIKOM GRAĐANA I MALIH PODUZETNIKA
Direkcija upravljanja kreditnim rizikom građana i malih poduzetnika unutar Sektora upravljanja kreditnim rizikom provodi
upravljanje kreditnim rizikom i praćenje stanja kreditnog portfelja za klijente Sektora Građanstva. Direkcija obavlja poslove analize
kreditnih zahtjeva te sukladno tome daje mišljenje o kreditnom zahtjevu sa gledišta rizika. Provodi analizu projekata i ocjenjivanje
njihove prihvatljivosti za financiranje sa aspekta rizika, analizu ukupne izloženosti Banke prema komitentu.
Direkcija prati grupne standarde vezane iz područja svoje nadležnosti, koordinira i izrađuje politike i ostale procedure te nadzire
njihovo provođenje. Nadležna je za organizaciju i provođenje aktivnosti mjera rane naplate nad svim klijentima u svojoj
nadležnosti kao i praćenje stanja kreditnog portfelja, a sukladno relevantnim aktima.
DIREKCIJA MONITORINGA KREDITNOG RIZIKA
Direkcija monitoringa kreditnog rizika unutar Sektora upravljanja kreditnim rizikom održava i unaprjeđuje kreditni proces i njemu
pripadajuće alate i aplikacije kako za odobrenje plasmana, tako i za monitoring i praćenje kreditne izloženosti na nivou proizvoda,
klijenta ili portfelja. Nadležna je za definiranje pravila za odobrenje plasmana i analizu odobrenja i odstupanja od pravila za
odobravanje, nadležnosti u odlučivanju, zahtjeve za praćenjem naknadnih uvjeta, održavanje i unaprjeđenje sustava signala ranog
upozorenja, uspostavu i praćenje iskorištenja odobrenih limita, sustava i pravila za evidenciju povezanih osoba, izvještavanje i
praćenja rane i kasne naplate potraživanja.
Direkcija prati grupne i regulatorne standarde vezane iz područja svoje nadležnosti kreditnog rizika u corporate, retail i workout
procesima, koordinira i izrađuje politike i ostale procedure te nadzire njihovo provođenje u Banci i njihovu imple-mentaciju u
pridruženim društvima. Bavi se praćenjem portfelja i kreira izvještaje primarno za interne svrhe.
DIREKCIJA UPRAVLJANJA LOŠIM PLASMANIMA TVRTKI I DIREKCIJA UPRAVLJANJA LOŠIM PLASMANIMA
GRAĐANA
Direkcija upravljanja lošim plasmanima tvrtki i Direkcija upravljanja lošim plasmanima građana unutar Sektora upravljanja
kreditnim rizikom, koje prate poslovne linije u prodajnim sektorima, odgovorne su za upravljanje i naplatu loših plasmana pomoću
kontinuiranog i sustavnog pronalaženja mogućnosti eliminiranja i reduciranja rizika u poslovanju s work-out klijentima. Direkcije
definiraju odgovarajuće strategije naplate prema klijentima ili odabranim portfeljima kroz restrukturiranje ili proces kasne naplate,
uključujući ovrhu, predstečajne i stečajne postupke, prodaju duga, namire duga, otpise ili naplatu putem preuzete imovine. U
skladu s očekivanom naplatom i danom metodologijom odgovorni su za Stage 3 izračun rezervacija.
DIREKCIJA INTEGRIRANOG UPRAVLJANJA RIZICIMA
Direkcija integriranog upravljanja rizicima unutar Sektora strateškog upravljanja rizicima sudjeluje u procesu planiranja aktivnosti
Grupe i Banke iz perspektive upravljanja rizicima. Direkcija prati izvršenje risk i strateških ciljeva i planova povezanih s
upravljanjem rizicima, kako Grupe tako i Banke. Direkcija prati regulatorne promjene i standarde Grupe u području rizika, inicira,
koordinira i izrađuje politike i ostale postupke te prati njihovu provedbu, sve u okviru djelokruga poslova propisanog drugim
aktima. Direkcija donosi politike i postupke koji definiraju prihvatljivost kolaterala i standarde vrednovanja te evaluira njihovu
primjenu.
259
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Direkcija također izvršava i izrađuje izvještaje vezane uz kreditni rizik u propisanoj dinamici, sukladno zakonskim propisima i
standardima Grupe i Banke.
Direkcija teži postizanju holističkog pristupa u upravljanju rizicima putem upravljanja rizicima na razini cijele Banke.
Definiranjem strategije rizika i Izjave o sklonosti riziku koja uključuje sve odjele za rizike, osigurava se okvir za odgovorno i
razborito preuzimanje rizika. Upravljanje rizicima na razini cijele Banke obuhvaća Proces procjene adekvatnosti internog kapitala
(ICAAP) koji uključuje identifikaciju rizika kojima je Banka/EBC Grupa izložena ili bi mogla biti izložena u budućnosti te ocjenu
primjerenosti ekonomskog kapitala. Identifikacija rizika provodi se kroz procjenu materijalnosti rizika, analizu rizika koncentracije
i stres testiranje. Materijalnim rizicima upravlja se kroz izračun regulatornih i internih kapitalnih zahtjeva te kroz sustave limita i
kontrola. Direkcija računa primjerenost ekonomskog kapitala na kvartalnoj osnovi, odnosno pokrivenost internih kapitalnih
zahtjeva za relevantne rizike internim kapitalom. Dodatno, kroz upravljanje rizicima na razini cijele Banke, direkcija planira i
upravlja rizikom ponderiranom aktivom te sudjeluje u određivanju cijena različitih proizvoda koristeći očekivanu maržu rizika
(ERM) i trošak kapitala, sudjeluje u procesu modeliranja profitabilnosti, razvoja poslovnog modela i planiranja troškova rizika.
DIREKCIJA ANALITIKE I MODELIRANJA KREDITNOG RIZIKA
Direkcija analitike i modeliranja kreditnog rizika, unutar Sektora za strateško upravljanje rizicima, odgovorna je za iniciranje,
razvoj i praćenje različitih vrsta kvantitativnih modela, kao i za izračun parametara rizika koji se koriste za mjerenje, segmentaciju
i upravljanje kreditnim rizicima, u skladu s najboljom praksom u industriji, regulatornim zahtjevima i grupnim standardima, te za
njihovu implementaciju u procese Banke (uključujući kontinuirana poboljšanja poslovnih procesa povezanih s navedenim
izračunima). Direkcija je odgovornaza učinkovitost implementiranih modela te provodi kalibraciju i ažuriranje modela imetodaza
mjerenje rizika. U suradnji s Erste Grupom, Direkcija sudjeluje u procesu validacije modela.
Nadalje,Direkcija analitike i modeliranj akreditnog rizika nadzire upravljanje podacima relevantnima za rizike te, zajedno s drugim
organizacijskim jedinicama, osigurava odgovarajuću kvalitetu podataka korištenih u procesima unutar okvira upravljanja
kreditnim rizikom.
DIREKCIJA UPRAVLJANJA TRŽIŠNIM I LIKVIDNOSNIM RIZICIMA
Direkcija upravljanja tržišnim i likvidnosnim rizicima unutar Sektora strateškog upravljanja rizicima u okviru svog poslovanja
obavlja sve poslove potrebne za adekvatno upravljanje tržišnim rizicima i rizikom likvidnosti, a u skladu s pravilnicima i
procedurama iz vlastitog djelokruga poslovanja.
Provodi analizu kompleksne tržišne situacije, identifikaciju i mjerenje kako tržišnih tako i rizika likvidnosti te parametara
navedenih rizika. Osim do sada navedenog, Direkcija je u okviru svog poslovanja odgovorna i za provedbu svih regulatornih
smjernica, uspostavlja mjere za smanjenje rizika u području svog djelovanja te sudjeluje u procesu odobravanja novih proizvoda
Sektora financijskih tržišta. Sudjeluje i s drugim organizacijskim dijelovima u svrhu što kvalitetnijeg upravljanja tržišnim i rizicima
likvidnosti.
SEKTOR UPRAVLJANJA NEFINANCIJSKIM RIZICIMA
Sektor upravljanja nefinancijskim rizicima odgovoran je za praćenje usklađenosti, sprječavanje financijskog krimiala koje uključuje
sprječavanje prijevara, pranje novca te suprostavljanje međunarodnom financijskom terorizmu, a dodatno i upravljanje
operativnim i IKT rizicima. Sektor se sastoji od Službe praćenja usklađenosti, Službe sprječavanja financijskog kriminala te Službe
upravljanja operativnim i IKT rizikom. Uloga Službe upravljanja operativnim i IKT rizikom je kontrolirati sve organizacijske
dijelove, odnosno poslovne procese Banke s obzirom da je operativni rizik svojstven svim aktivnostima, procesima, proizvodima i
sustavima Banke, a temeljem definiranog rizičnog profila Banke, specifičnosti poslovnog okruženja i zakonskih odredbi. Surađuje s
drugim organizacijskim dijelovima u svrhu što kvalitetnijeg upravljanja operativnim rizikom. Dodatno, Služba djeluje kao neovisna
funkcija upravljanja i kontrole rizika za IKT rizik.
260
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Upravljanje rizicima i kapitalom na razini Grupe
PREGLED
Jednu od temeljnih komponenti integriranog upravljanja rizicima (ERM) predstavlja postupak procjene adekvatnosti internog
kapitala (ICAAP) kako je propisano kroz Pillar 2 Basel okvir (npr. ECB Guide to ICAAP).
ICAAP okvir dizajniran je na način da podržava menadžment u upravljanju portfeljem rizika, kao i potencijalom za pokriće te da
osigura da banka održava odgovarajuću razinu kapitala sukladno svojoj veličini te prirodi rizičnosti. Okvir ntegriranog upravljanja
rizicima prilagođen je poslovnom i rizičnom profilu Banke, te odražava strateški cilj zaštite dioničara i vjerovnika uz osiguranje
održivosti Banke/ESB grupe.
ICAAP okvir je modularan i sveobuhvatan sustav za upravljanje i vođenje te je sastavni dio cjelokupnog sustava vođenja i
upravljanja. Komponente okvira potrebne za osiguravanje svih apsekata, posebice za ispunjavanje regulatornih zahtjeva i za
omogućavanje djelotvornog internog alata upravljanja, mogu se grupirati kako slijedi:
• Izjava o sklonosti preuzimanju rizika (RAS), limiti i Strategija rizika,
• analiza portfelja i rizika kroz procjenu materijalnosti rizika (RMA), upravljanje koncentracijama rizika i testiranje
otpornosti na stres,
• izračun kapaciteta za preuzimanje rizika (RCC),
• alokacija kapitala i upravljanje poslovnim rezultatom,
• planiranje ključnih indikatora rizika,
• Plan oporavka i plan sanacije.
Direkcija integriranog upravljanja rizicima također sudjeluje u radu Tima za upravljanje kapitalom koji ima za cilj održavanje
adekvatne visine i kvalitete kapitala sa svrhom podržavanja planiranih aktivnosti, uz istovremeno potpuno ispunjavanje
regulatornih zahtjeva i očekivanja investitora i dioničara. Kapitalom se upravlja kako bi se održala financijska snaga, apsorbirali
gubici, izdržali nepovoljni ekonomski uvjeti, omogućile prilike za rast, ali i ostvarili poslovni i ciljevi upravljanja rizicima.
Uz ispunjavanje krajnjeg cilja ICAAP-a koji je osiguravanje adekvatnosti kapitala i dugoročne održivosti, komponente integriranog
upravljanja rizicima podrška su menadžmentu u ispunjavanju strategije Grupe i Banke.
SKLONOST PREUZIMANJU RIZIKA (RAS)
Sklonost preuzimanju rizika ESB grupe definira maksimalnu razinu rizika koju je ESB grupa spremna preuzeti i uz to nastaviti
dostizati predviđene poslovne ciljeve. Cjelokupni pristup uključuje Izjavu o sklonosti preuzimanja rizika, limite za rizike, te pregled
uloga i obaveza subjekata zaduženih za nadgledanje implementacije i praćenje okvira za preuzimanje rizika. Okvir limita (odnosno
okvir sklonosti preuzimanju rizika) ESB grupe uključuje limite rizika postavljene kroz Izjavu o sklonosti preuzimanja rizika i
Strategiju rizika ESB Grupe, industrijske limite, limite maksimalnih iznosa plasmana te operativne limite.
Izjava o sklonosti preuzimanju rizika (RAS) predstavlja stratešku izjavu o maksimalnoj razini rizika koju je ESB grupa spremna
preuzeti kako bi ispunila svoje poslovne ciljeve. RAS predstavlja značajno i obvezujuće ograničenje poslovnih aktivnosti ESB grupe
u okviru ukupne sklonosti preuzimanju rizika kroz okidače i limite odobrene od strane Uprave, Odbora za rizike Nadzornog
odbora te Nadzornog odbora. RAS ESB grupe integriran je i ugrađen u strukturne procese ESB grupe, uključujući poslovnu
strategiju i strategiju rizika, proces budžetiranja, planiranje kapitala i likvidnosti, plan oporavka, testiranje otpornosti na stres i
okvir nagrađivanja.
RAS ESB grupe se sastoji od nekoliko temeljnih pokazatelja rizika (kapital, likvidnost, rizik/zarada) pružajući kvantitativni smjer
sveukupnog upravljanja povratom na preuzeti rizik te kvalitativnih izjava u obliku ključnih načela rizika koji su dio smjernica za
upravljanje rizikom.
Pokazatelji rizika postavljeni su kao krajnje granice za postavljanje cilja povrata u odnosu na rizik. Oni su također ključni dio
godišnjeg procesa strateškog planiranja/budžetianja te daju cjelokupnu sliku kapitaliziranosti, likvidnosti te kompromisa između
rizika i povrata. Ključan cilj Izjave o sklonosti preuzimanju rizika ESB grupe je:
• osigurati da ESB grupa ima dovoljno resursa za poticanje svojeg poslovanja u bilo kojem trenutku te za apsorpciju
stresnih događaja;
• postavlja granice za postavljanje ciljeva rizika ESB grupe;
• podupire financijsku snagu ESB Grupe i robusnost njezinih sustava i kontrola.
261
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Kako bi potaknula upravljanje rizikom i povratom te osigurala proaktivno upravljanje rizicima, ESB grupa definira svoju sklonost
preuzimanju rizika uzimajući u obzir tzv. „forward-looking“ komponentu. Vanjska ograničenja, kao što su regulatorni zahtjevi,
definiraju donju i gornju granicu za preuzimanje sklonosti rizika, a time i iznos rizika koji je ESB grupa spremna prihvatiti.
Kako bi se osiguralo da ESB grupa i/ili njezina podružnica ostanu unutar ciljanog profila rizika (zeleno svjetlo u RAS-u),
uspostavljen je sustav semafora (tzv. Red-Amber-Green smjernice, RAG) dodijeljen svakom ključnom indkatoru. To omogućuje
dovoljno vremena za donošenje odluka o daljnjim akcijama i, ako je potrebno, implementaciju učinkovitih mjera sanacije, a
uključuje i odgovarajuću upravljačku strukturu koja nadgleda razvoj i potiče ugradnju tih smjernica u donošenje odluka unutar
organizacije. Cilj predstavlja planiranu razinu poslovanja za određeni indikator (npr. plan ili bužet), koja se obično postavlja kao
dio procesa strateškog planiranja i izrade budžeta. Postavljanje ciljeva mora osigurati da ostanu unutar zelene zone RAS-a. U
slučaju da stvarni razvoj bude ispod/iznad ciljeva i/ili pokaže da su okidači RAS-a skoro dostignuti, ali još nisu prekršeni, ovisno o
potencijalnoj ozbiljnosti situacije, potrebno je razmotriti dodatne mjere koje bi trebale poduzeti odgovarajuće upravljačke
strukture. Okidač (žuto svjetlo u RAS-u) opisuje razinu ili događaj koji, ako bude prekršen, zahtijeva eskalaciju odgovarajućoj
upravljačkoj strukturi i raspravu o mogućim mjerama sanacije. Limit (crveno svjetlo u RAS-u; žuto u Planu oporavka) definira
razinu ili događaj koji, ako bude prekršen, zahtijeva trenutnueskalaciju odgovarajućoj upravljačkoj strukturi i hitnu
implementaciju mjera sanacije.
Nadalje, stresirani pokazatelji definirani su za odabrane ključne pokazatelje rizika i integrirani u procjenu rezultata testiranja
otpornosti na stres. Oni se izvještavaju Upravi kao signali ranog upozorenja kako bi se poduprlo proaktivno upravljanje rizikom i
profilom kapitala.
Osim toga, potporni pokazatelji i načela definirani su materijalnim vrstama rizika u okviru Strategije rizika ESB grupe koja se
temelji na RAS-u ESB grupe. Njima se podupire provedba srednjoročne i dugoročne strategije. Upravljanje rizicima osigurava
potpuni nadzor nad odlukama o riziku i adekvatno izvršenje strategije rizika ESB grupe. Mjere ublažavanja poduzimaju se u okviru
redovitog postupka upravljanja rizicima kako bi se osiguralo da ESB grupa ostane unutar definiranih RAS limita.
RAS ESB grupe također je povezan s lokalnim subjektima. Lokalni RAS odobrava Uprava kako bi se osigurala usklađenost s RAS-
om ESB grupe, a također ga odobrava i lokalna Uprava kako bi se osigurala usklađenost s lokalnim regulatornim zahtjevima. ESB
grupa također može odlučiti uključiti dodatna obvezna ograničenja i limite u lokalni RAS kako bi se osigurala usklađenost s RAS-
om ESB grupe i Strategijom rizika ESB Grupe.
Uprava, Odbor za rizike Nadzornog odbora i Nadzorni odbor odobrili su Izjavu o sklonosti preuzimanju rizika ESB grupe za
razdoblje 2025. - 2029. u prvom tromjesečju 2025. godine. Prijevremena revizija Izjave o sklonosti preuzimanju rizika za razdoblje
2025. - 2029. odobrena je u trećem tromjesečju 2025. g. s revidiranim top-down limitima za Pillar 1 ukupnu RWA i Pillar 1 RWA za
kreditni rizik.
ESG rizici ugrađeni su u strategiju rizika i također su dio Procjene materijalnosti rizika ESB grupe. Integrirani su u taksonomiju
rizika kao transverzalni pokretači rizika, s utjecajem na primarne vrste rizika, kao što su kreditni, tržišni, likvidnosni, nefinancijski
i ostali rizici. Definicija ESG rizika dio je ICAAP procedure ESB grupe i obuhvaća okolišne, socijalne i upravljačke čimbenika.
ANALIZA PORTFELJA I RIZIKA
ESB grupa koristi posebnu infrastrukturu, sustave i procese kako bi aktivno identificirala, kvantificirala, nadzirala, izvještavala i
upravljala rizicima u svom portfelju. Procesi analize portfelja i rizika su osmišljeni kako bi kvantificiralo, kvalificiralo i raspravljalo
rizicima u svrhu pravodobnog podizanja svijesti Uprav e.
Procjena materijalnosti rizika
Procjena materijalnosti rizika (RMA) je redovan proces za identifikaciju rizika i procjenu potencijalnih utjecaja navedenih
rizika na profil rizika ESB grupe. Služi kao upravljački alat za rukovodstvo u odlučivanju o potrebi alokacije kapitalnih zahtjeva u
Pillaru 2/ICAAP-u ili postavljanja zaštitnih slojeva likvidnosti u ILAAP-u (postupak procjene adekvatnosti interne likvidnosti), kao
i za definiranje ostalih mjera upravljanja rizikom. Upravljanje rizikom i tehnike ublažavanja prilagođene su posebnim
karakteristikama za svaki individualni rizik, s općim zahtjevima temeljenima na ocjeni materijalnosti.
Nadalje, RMA je ključna ulazna varijabla za razne aktivnosti upravljanja rizicima, kao što je definiranje prioriteta i strateških
inicijativa za strategiju rizika ESB grupe, postavljanje limita unutar sklonosti preuzimanju rizika, te dizajniranje scenarija za
sveobuhvatno i reverzno testiranje otpornosti na stres.
262
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Analiza rizika koncentracije
ESB grupa je provela proces utvrđivanja mjera, kontrole i upravljanja rizikom koncentracije. Taj je proces važan kako bi se
osigurala dugoročna održivost ESB grupe, posebno u vrijeme nepovoljnog poslovnog i gospodarskog okruženja.
Analiza koncentracije rizika se u ESB grupi provodi na godišnjoj osnovi te obuhvaća kreditni rizik, tržišni rizik, operativni rizik,
likvidnosni rizik i koncentracije između pojedinih vrsta rizika. Utvrđene koncentracije rizika razmatraju se u scenariju
sveobuhvatnog testiranja otpornosti na stres i mjere se u stresnim uvjetima. Rezultat analize koncentracije rizika dodatno doprinosi
utvrđivanju značajnih rizika unutar RMA i postavljanju/kalibraciji limita.
Testiranje otpornosti na stres
Modeliranje osjetljivosti imovine, obveza, dobiti ili gubitka ESB grupe pruža rukovodstvu upravljačke informacije te pomaže u
optimizaciji profila povrata u odnosu na rizik ESB grupe. Testiranje otpornosti na stres uzima u obzir ozbiljne, ali moguće stresne
scenarije koji obogaćuju sustav mjerenja i upravljanja rizicima. Modeliranje rizika i testiranje otpornosti na stres ključni su
elementi ICAAP-a usmjereni na budućnost. Konačno, osjetljivosti i stresni scenariji razmatraju se unutar grupnog procesa
planiranja.
Najsloženije aktivnosti testiranja otpornosti na stres u ESB grupi su stresni scenariji koji uzimaju u obzir sveobuhvatni utjecaj
različitih ekonomskih scenarija, uključujući sekundarne efekte na sve vrste rizika (kreditne, tržišne, likvidnosne i operativne) i
učinke na povezane volumene imovine i obveza, kao i na osjetljivost dobiti i gubitka. Pored standardnih vježbi testiranja otpornosti
na stres, provode se i reverzni stres testovi kojima se identificira scenarij ili kombinacija scenarija u kojima se može dovesti u
pitanje održivost postojećeg poslovnog modela.
ESB grupa razvila je posebne alate za prevođenje makroekonomskih varijabli (npr. BDP ili stopa nezaposlenosti) u parametre rizika
kako bi podržala proces testiranja otpornosti na stres.
Rezultati iz internih testova otpornosti na stres ESB grupe su analizirani kako bi se odlučilo o prikladnim mjerama te kako bi se
informiralo rukovodstvo banke. Interno sveobuhvatno testiranje otpornosti na stres provedeno u 2025. pokazalo je da ESB grupa
ostaje unutar stresiranih indikatora Izjave o sklonosti preuzimanju rizika (u svim godinama scenarija).
KAPACITET ZA PREUZIMANJE RIZIKA
Izračun kapaciteta za preuzimanje rizika opisuje metodologiju Pillar 2 izračuna adekvatnosti internog kapitala. Za razliku od
normativnog (regulatornog) pogleda (Pillar 1), koji se odnosi na sposobnost ESB grupe da ispuni sve kapitalne zahtjeve od strane
regulatornih i nadzornih tijela, izračun kapaciteta za preuzimanje rizika (RCC – Risk-bearing Capacity Calculation) bazira se na
ekonomskom pogledu Pillar 1+ pristupa, pretpostavljajući kontinuitet Erste Grupe kao što je propisano ESB-ovim smjernicama o
ICAAP-u. RCC određuje ima li ESB grupa dovoljnu razinu kapitala za pokrivanje svih (regulatornih i ekonomskih) rizika kojima je
izložena. Ekonomska i normativna perspektiva su u Erste Grupi postavljene na način da se mešusobno informiraju te su
integrirane u sve materijalne poslovne upravljačke aktivnosti i odluke. Dodatno, s primijenjenim Pillar 1+ pristupom Grupa podiže
efikasnost i osigurava usporedivost s Pillar 1 izračunom. Na temelju RMA rezultata, kapitalni zahtjevi se razmatraju za relevantne
vrste rizika odobrene od strane Uprave. Interni kapitalni zahtjevi se uspoređuju s internim kapitalom, odnosno potencijalom za
pokriće Pillar 2 rizika Grupe. Izračun kapaciteta za preuzimanje rizika se provodi na CRR obuhvatu konsolidacije s Erste Grupom
kao matičnim subjektom te se bazira se na MSFI računovodstvenim standardima.
Osim Pillar 1 vrsta rizika (kreditnog, tržišnog rizika u knjizi trgovanja i operativnog rizika), koncentracijski rizik, kamatni rizik u
knjizi banke, rizik kreditne marže u knjizi banke, kao i poslovni rizik, izričito se razmatraju u okviru kapitalnih zahtjeva
izračunatih tijekom razdoblja od jedne godine i na razini pouzdanosti od 99,9%. Za izračun kapitalnih zahtjeva ESB grupa koristi,
gdje je to moguće, osjetljivije na rizik/napredne metodologije prilagođene svojem individualnom profilu rizičnosti i specifičnostima
pojedinačnih izloženosti riziku. U obzir se ne uzimaju učinci diversifikacije između rizika, što odražava razborit pristup Grupe
održavanju dovoljnog internog kapitala u vremenima kada se korelacije između rizika mogu dramatično promijeniti (kao u vrijeme
određenih stresiranih uvjeta). Najveći dio internih kapitalnih zahtjeva dolazi od kreditnog rizika, koji na kraju četvrtog kvartala
2025. čini 64,93% ukupnih internih kapitalnih zahtjeva.
Izračun internog kapitala ili potencijala za pokriće rizika iz Pillara 2/neočekivanih gubitaka temelji se na Pillar 1+ pristupu.
Naime, regulatorni kapital po CRR-u i CRR-u II (Uredba (EU) br. 575/2013 i Uredba (EU) 876/2019 koja nadopunjuje Uredbu (EU)
br. 575/2013) se usklađuje s internim komponentama kapitala, odnosno prilagodbama iz Pillara 2, koje su potrebne za izračun
internog kapitala koji se smatra nositeljem rizika i dovoljnim za pokrivanje gubitaka s ekonomskog stajališta (npr. isključenje
instrumenata dodatnog osnovnog kapitala i instrumenata dopunskog kapitala, dobit tekuće godine, ako se već ne razmatra u
kapitalu iz Pillara 1 itd.).
263
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Potencijal za pokriće mora biti dovoljan za apsorpciju rizika iz Pillara 2/neočekivanih gubitaka koji proizlaze iz poslovanja ESB
grupe u bilo kojem trenutku (uobičajeno i stresirano), što se odražava u grupnoj sklonosti preuzimanju rizika kroz iskorištenost
limita utvrđene za adekvatnost internog kapitala ESB grupe i stresiranu adekvatnost kapitala. Na kraju četvrtog kvartala 2025.
adekvatnost ekonomskog kapitala iznosila je 63,23 %, što je u potpunosti u skladu sa definiranim RAS limitima.
Uprava i Nadzorni odbor (uključujući Odbor za rizike Nadzornog odbora) izvještavaju se na kvartalnoj osnovi o razini adekvatnosti
kapitala izračunate ICAAP-om kroz Izvještaj o iskorištenosti strateških limita koji, između ostalog, prikazuje razvoj profila rizika u
odnosu na sklonost preuzimanju rizika.
PLANIRANJE RIZIKA
Okvir procesa planiranja ESB grupe ključan je za alokaciju kapitala i sveukupni proces financijskog planiranja te podržava
adekvatni prikaz rizika u okviru strategije, praćenja i procesa upravljanja unutar ESB grupe.
Primijenjene metode i instrumenti
Ključni indikatori rizika, obuhvaćeni okvirom za planiranje rizika, uključuju indikatore koji pružaju pregled nastalih ili
potencijalnih rizika u pogledu kretanja portfelja i gospodarskog okruženja. Pokazatelji uključuju RWA (i povezane indikatore),
indikatore uspješnosti portfelja (rezervacije, NPL/NPE i relevantne pokazatelje uspješnosti itd.), kao i druge indikatore zahtijevane
od strane regulatornih tijela koji su u nadležnosti Sektora strateškog upravljanja rizicima.
Aktivnosti planiranja provode se u bliskoj suradnji s ostalim Službama u cjelokupnom procesu Grupe te slijede jasnu upravljačku
strukturu kako bi se osigurao adekvatan proces planiranja rizika.
Alokacija kapitala
Važan dio procesa planiranja rizika je alokacija kapitala na društva ESB grupe, poslovne linije i segmente. Proces podrazumijeva
usku suradnju upravljanja rizicima i kontrolinga. Metodologija alokacije usklađena je s procesima rizika i kontrolinga kako bi se
alocirao kapital razmatrajući preuzeti rizik u odnosu na povrat.
UKUPNI KAPITALNI ZAHTJEVI ESB GRUPE PREMA VRSTI RIZIKA
Sljedeći dijagram prikazuje raspoređenost ekonomskih kapitalnih zahtjeva prema vrsti rizika.
Ostali rizici uključuju poslovni rizik.
264
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
PARAMETRI RIZIKA I REJTING MODELI
Interni stručni timovi razvijaju i kontinuirano unapređuju interne rejting modele i parametre rizika u suradnji s rukovodstvom. Svi
Pillar 1 i Pillar 2 modeli, kao i MSFI 9 modeli podliježu godišnjem sagledavanju njihovih učinka, uzimajući u obzir uključivanje
najnovijih podataka u procjenu parametara rizika, kao i redovite cikluse cjelovite revizije modela. Razvoj modela slijedi interni
metodološki standard na razini Grupe i koristi relevantne podatke koji obuhvaćaju odgovarajuće tržište. Na taj način Erste Grupa
osigurava dostupnost rejting modela s najboljom mogućom sposobnošću predviđanja i diskriminantom sposobnošću na svojim
glavnim tržištima.
U 2025. g. implementirane izmjene u rejting modelima uključuju uvođenje dodatka za model specijaliziranog financiranja (10%). U
studenom je implementirana redovna reestimacija parametara: PD za Retail segment, LGD za ELBE3 i CCF za segment
prekoračenja u poslovnoj liniji Privates (bez utjecaja na RWA zbog granice za CCF). Dodatno, 1.1.2025. je uveden CRR3 (Basel IV),
što je uzrokovalo značajne promjene u parametrima i RWA kalkulaciji, rezultirajući smanjenjem ukupne RWA.
UPRAVLJANJE RIZIKOM PONDERIRANOM AKTIVOM (RISK WEIGHTED ASSETS - RWA)
S obzirom na činjenicu da se na temelju rizikom ponderirane aktive izračunavaju regulatorni kapitalni zahtjevi Banke/Grupe i
omjeri kapitala kao ključni pokazatelji uspješnosti poslovanja, poseban naglasak je stavljen na postizanje ciljanih vrijednosti RWA.
Rezultati mjesečne RWA analize koriste se za unaprjeđivanje izračuna, kvalitete parametara i podataka kao i najefikasnije primjene
bazelskog okvira. Banka je uspostavila proces praćenja, planiranja i definiranja ciljanih vrijednosti RWA. Uprava Banke redovito je
informirana o razinama RWA i usklađenosti s limitima postavljenima unutar Izjave o sklonosti preuzimanju rizika (RAS).
OMJER FINANCIJSKE POLUGE
Omjer financijske poluge predstavlja omjer između osnovnog kapitala (Tier 1) i mjere izloženosti u skladu s člankom 429. CRR-a. U
suštini, izloženost financijske poluge predstavlja zbroj neponderiranih bilančnih i vanbilančnih pozicija uzimajući u obzir
vrednovanje i prilagodbe rizika definirane unutar CRR-a. Uprava se kvartalno obavještava o razini omjera financijske poluge Banke
i ESB grupe te o usklađenosti s definiranim limitima i ciljnim vrijednostima postavljenima unutar Izjave o sklonosti preuzimanju
rizika (RAS).
PLAN OPORAVKA
U skladu sa Zakonom o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, Plan oporavka ESB grupe jednom godišnje se
dostavlja Joint Supervisory Team-u (JST) kao prilog Planu oporavka Erste Grupe. ESB i HNB redovito ocjenjuju Plan oporavka ESB
grupe. Planom se određuju mjere jačanja kapitala i izvora likvidnosti banke kako bi se pripremila za niz scenarija, uključujući
idiosinkratski i makroekonomski. Okvir za oporavak uglavnom se usklađuje s okvirom za sklonost preuzimanju rizika po
indikatorima i pragovima indikatora, osiguravajući sveobuhvatno, integrirano upravljanje rizicima. Relevantan je za prikaz da u
iznimno stresnom scenariju, koji je blizu situacije propadanja ili vjerojatnosti propadanja, postoji dovoljan dostupan kapacitet
oporavka kako bi banka bila u mogućnosti oporaviti se nazad u zelenu zonu. Upravljanje oporavkom opisano u Planu osigurava
pravodobnu identifikaciju i pravilno upravljanje bilo kojom situacijom oporavka. Nadalje, procjena Plana oporavka i procjena
cjelokupnog kapaciteta oporavka dio su postupka nadzorne provjere i ocjene (eng. the Supervisory Review and Evaluation Process -
SREP).
PLAN SANACIJE I MREL
Banka surađuje sa sanacijskim tijelima u izradi sanacijskih planova na temelju Zakona o sanaciji kreditnih institucija i
investicijskih društava i Uredbe EU-a br. 806/2014 (s izmjenama i dopunama) o uspostavi Jedinstvenog sanacijskog mehanizma
(SRM uredba).
Zakonodavnim okvirom omogućuje se sanacijska strategija s više točaka ulaska (MPE) ili jedinstvenom točkom ulaska (SPE)
unutar pojedine zemlje. Sanacijska tijela donijela su zajedničku odluku za Erste grupu kojom se definira MPE pristup koji čini
sedam zasebnih sanacijskih skupina u okviru povezanih društava Erste grupe u jugoistočnoj Europi i Austriji, ali sa SPE
pristupima unutar pojedine države. To rezultira sanacijskim grupama u Austriji, Češkoj, Hrvatskoj, Mađarskoj, Rumunjskoj,
Slovačkoj i Sloveniji. U skladu s MPE strategijom, Erste grupa ima više od jedne ulazne točke za sanaciju (Resolution Entitiy Level).
Sanacijska tijela redovito ažuriraju planove (uključujući sanacijsku strategiju i odluke o MREL-u) koji podliježu Zajedničkoj odluci
donesenoj od strane članova Sanacijskog kolegija.
265
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Direktiva EU- a 2014/59 o oporavku i sanaciji banaka (Bank Recovery and Resolution Directive – BRRD, s izmjenama i dopunama)
uvela je minimalni zahtjev za vlastitim sredstvima i prihvatljivim obvezama (MREL). Nacionalna sanacijska tijela dostavljaju
obavijesti o MREL-u na razini sanacijskih grupa i relevantnih pojedinačnih društava, odražavajući strategiju sanacije, na temelju
zajedničke odluke MREL-a koju je donio sanacijski kolegij. Zahtjevi za MREL izraženi su kao postotak ukupnog iznosa izloženosti
riziku (TREA), kao i izloženosti omjeru financijske poluge (LRE).
ESB grupa primila je u svibnju 2025. godine Zajedničku odluku kojom se utvrđuje minimalni zahtjev za regulatorni kapital i
prihvatljive obveze za sanacijsku grupu u Hrvatskoj. Informacije o MREL zahtjevu objavljene su na internetskim stranicama Banke
na temelju rješenja izdanog od strane Hrvatske narodne banke. MREL pokazatelji integrirani su u RAS i okvir plana oporavka ESB
grupe.
28. Pregled i praćenje kreditnog rizika
ESG UPRAVLJANJE RIZICIMA
Banka je integrirala ESG čimbenike (okolišni, socijalni i upravljački faktori, engl. environmental, social and governance) u okvir
upravljanja rizicima kao i u proces definiranja industrijskih strategija. Za definiranje industrija posebno osjetljivih na ESG rizike
koristi se ESG Factor Heatmap koji ujedno služi i kao instrument za prepoznavanje određenih segmenata industrija koji su
posebno izloženi ESG rizicima. Banka ima definirane industrijske strategije i standarde kreditiranja kako bi podržala cjelokupan
proces upravljanja portfeljem uvažavajući čimbenike ESG rizika, a što je temelj za donošenje odluka o tome koji klijenti i koje
transakcije se uklapaju u portfelj Banke.
Nadalje, Banka je uspostavila okvir za procjenu materijalnih ESG čimbenika, povezanih rizika i prihvatljivih ublažavajućih
strategija u procesima kreditiranja i dodjele internog rejtinga. Na taj način, Banka uzima u obzir čimbenike ESG rizika prilikom
donošenja kreditnih odluka.
Za velike korporativne klijente te transakcije vezane uz financiranje poslovnih nekretnina i izgradnje stambenih nekretnina za
prodaju, Banka provodi ESG analizu putem interne digitalne platforme na kojoj se nalazi ESG upitnik. Spomenuti ESG Upitnik je
obvezan u procesu odobravanja kredita i kasnijeg praćenja klijenta. Putem ovog Upitnika, Banka može utvrditi u kojoj mjeri je ESG
strategija klijenta usklađena s odgovarajućim industrijskim strategijama. Provođenjem sveobuhvatne procjene ESG rizika, Banka
može utvrditi na koji način određeni ESG čimbenici imaju pozitivan ili negativan utjecaj na financijske rezultate klijenata. Upitnik
omogućuje Banci da identificira ESG rizike ili prilike na strani klijenata. Određena pitanja unutar Upitnika također mogu
zahtijevati dodatnu dubinsku procjenu kako bi se razumjela priroda i ozbiljnost ESG rizika kojima je klijent izložen. ESG Upitnik je
sastavni dio Kreditnog zahtjeva i ažurira se najmanje jednom godišnje, što Banci omogućuje razumijevanje poslovnog modela
klijenta u kontekstu tranzicije stakleničkih plinova. Kako bi podržala ostvarenje ciljeva dekarbonizacije Erste Grupe, uvedene su
dodatne smjernice za kreditiranje klijenata koji pripadaju određenim industrijama, ovisno o njihovim komuniciranim strategijama
prilagodbe u skladu s klimatskim znanstvenim preporukama.
Nadalje, ESG relevantni podaci prikupljaju se za određene tipove kolaterala, definirano u Pravilniku o kolateralima za
procjenjivanje nekretnina te za potrebe dokumentiranja i izvještavanja.
Kada je riječ o mjerenju kreditnog rizika i internim modelima, odgovarajući projekt za definiranje i prikupljanje relevantnih
pokretača klimatskih rizika za sve sustave ocjenjivanja započeo je 2022. na razini Erste Grupe kako bi se osiguralo eksplicitno
obuhvaćanje klimatskih rizika u budućim inicijativama za razvoj modela. Od 2023. faktori ESG-a se razmatraju putem procjene soft
facts-a u modelima za ocjenjivanje korporativnih klijenata; tijekom 2024. godine uveden je ESG override razlog.
Za procjenu i upravljanje fizičkim rizicima, Erste Grupa koristi Munich Re Location Risk Intelligence. Tijekom 2023. godine, Erste
Grupa je provela procjenu materijalnosti fizičkih rizika u suradnji sa Sveučilištem u Graz-u (engl. University of Graz) s ciljem
identifikacije ključnih hazarda i scenarija klimatskih promjena relevantnih za portfelj kolaterala Erste grupe. Rezultati procjene
istaknuli su važnost riječnih poplava, požara (engl. fire weather stress ), suša, porast razine mora i toplinski stres.
Kako bi procijenila potencijalni utjecaj fizičkih rizika, Erste Grupa je provela interno testiranje na stres koji je uključio
novorazvijeni model fizičkih rizika. Rizik od riječnih poplava utvrđen je kao najrelevantniji rizik za Erste grupu primjenom ocjena
za klimatske hazarde od strane Munich Re na portfelj kolaterala Erste grupe.
Među industrijama koje su prikazane u tablici „Izloženost kreditnom riziku prema industriji u skladu s MSFI 9“, Erste Grupa je
identificirala određene industrije (u kojima je Erste Grupa izložena visokim emisijama stakleničkih plinova zbog izloženosti
kreditnom riziku ili intenzitetu emisija) kao važne poluge za postavljanje ciljeva za 2030. podupirući time migraciju tranzicijskog
rizika portfelja financiranih emisija Erste Grupe. EBC Grupa je uspostavila ciljeve za sljedeće industrije: privatna kućanstva (krediti
osigurani nekretninama), poslovne nekretnine, proizvodnja električne energije i proizvodnja cementa.
266
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
METODE UPRAVLJANJA KREDITNIM RIZIKOM
Kreditni rizik proizlazi iz tradicionalnih poslova kreditiranja i ulaganja Banke. Uključuje gubitke proizašle kao rezultat stupanja
dužnika u status neispunjenja obveza (faza umanjenja 3) i očekivane kreditne gubitke dužnika koji se ne nalaze u statusu
neispunjenja obveza, a izračunavaju se temeljem jednogodišnjeg očekivanog gubitka (faza umanjenja 1) ili cjeloživotnog
očekivanog gubitka (faza umanjenja 2).
Operativne odluke o kreditiranju donose se na temelju parametara kojedefiniraju odgovorne jedinice za upravljanje kreditnim
rizikom, a provode ih organizacijske jedinice s odgovarajućim ovlaštenjem.
U svrhu uspješnog upravljanja rizicima svi podaci potrebni za upravljanje kreditnim rizikom i učinkom, te provođenje upravljanja
rizikom ponderirane aktive i kapitalnih zahtjeva se redovito pune u središnju bazu podataka koja se koristi za upravljanje rizicima,
a kvaliteta tih podataka se redovito kontrolira. Stoga organizacijske jedinice u sklopu Sektora upravljanja rizicima redovito koriste
bazu podataka za izvještavanje o kreditnom riziku, a čime je osigurana centralizirana analiza te ujednačen način izračunavanja
pokazatelja kao i segmentacija diljem Banke i Grupe u cjelini. Izvještavanje o kreditnom riziku sastoji se od redovitih izvještaja o
kreditnom portfelju za interne i eksterne primatelje te omogućuje konstantno praćenje o razvoju kreditnog rizika, odnosno
omogućuje menadžmentu poduzimanje kontrolnih postupaka. Internim primateljima tih izvještaja se podrazumijevaju, povrh
ostalih, Nadzorni odbor kao i Uprava te risk manageri, direktori poslovnih linija i interna revizija.
INTERNI SUSTAV OCIJENJIVANJA
Banka održava sveobuhvatne poslovnestrategijei strategije rizika, kao i politike odobravanja i plasiranja kredita, koje se redovito
revidiraju i ažuriraju, najmanje jednom godišnje. Ovi dokumenti primjenjuju se na cjelokupan kreditni portfelj te su oblikovani
tako da odražavaju prirodu, opseg i rizični profil pojedinih transakcija i klijenata.Kreditne odluke temelje se na nekoliko ključnih
elemenata, uključujući kreditnu sposobnost klijenta, vrstu kreditnog proizvoda, kvalitetu i strukturu instrumenata osiguranja,
paket kovenanata te ostale relevantne čimbenike ublažavanja rizika.
Procjena rizika neispunjenja obveza (defaulta)klijentatemelji se na vjerojatnostidefaulta(PD). Za svaku kreditnu odluku i
izloženost, Banka dodjeljuje internu ocjenu (rating) koja predstavlja mjeru rizika defaulta klijenta. Interna ocjena svakog klijenta
preispituje se najmanje jednom godišnje.
Svrha internog sustava rejtinga je omogućiti informirano odlučivanje u procesu kreditiranja te usmjeriti postupke praćenja
postojećih izloženosti. Na kvantitativnoj razini, interni rejting određuje potrebnu rizično‑baziranu cijenu (pricing) i iznos ispravaka
vrijednosti i rezervacija.
Međutim, primarna svrha internog sustava rejtinga je izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva, budući da su PD vrijednosti – koje
odražavaju 12‑mjesečnu vjerojatnost defaulta temeljenu na dugoročnim prosječnim stopama defaulta – ključni element izračuna
RWA, koji se također koristi u procjeni ekonomskog kapitala prema 2. stupu (ICAAP). Dodatno, Banka
primjenjujemaržekonzervativnosti na izračunate PD‑jeve, ovisno o relevantnoj povijesti podataka.
Interni rejting obuhvaća sve bitne informacije relevantne za procjenu rizika defaultaklijenta. Zapravneklijente, procjena internog
rejtinga uključuje financijsku sposobnost klijenta, mogućnostvanjskepodrške te ostale kvalitativne i kvantitativne informacije
otvrtci. Zafizičkeklijente internirejtinziprimarno se temelje na bihevioralnim i aplikacijskim kreditnim skorovima. Aplikacijski
modeli obuhvaćaju demografske i financijske informacije kao sastavne elemente. Osim toga, primjenjuju se pravila rating‑ceiling-
akoja odražavaju ograničenja kvalitete kreditne sposobnosti, proizašla iz pripadnosti klijenta ekonomski povezanoj skupini ili iz
zemlje u kojoj se odvija njegova glavna ekonomska aktivnost.
Sve kartice skoriranja —fizičkih i pravnih klijenata— redovito validira centralna jedinica za validaciju koristeći grupnu standardnu
metodologiju. Validacije se oslanjaju na statističke tehnike, a nalazi se prosljeđuju menadžmentu i nadležnim regulatornim
tijelima. Validacije rejting‑metoda provode se jednom godišnje, kao i re‑kalibracija PD‑a kroz procesgodišnje revizije parametara
(eng. Review of Estimates), sukladno grupnim politikama i metodologiji razvoja modela,s obzirom na toda Banka u potpunosti
postupa prema standardima Erste Grupe koji uređuju procese razvoja i održavanja modela. Svi novoizrađeni modeli, kao i svaka
izmjena postojećih modela (uključujući rejting modele i parametre rizika) te metodološki standardi, podliježu pregledu nadležne
jedinice unutar Erste Holdinga. Ovaj proces osigurava integritet, konzistentnost i metodološku usklađenost modela na razini
Grupe.
Svi modeli i sve izmjene modela odobravaju se na Lokalnom modelskom odboru (Local Model Committee).
267
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
KATEGORIJE KREDITNOG RIZIKA
Klasifikacija kreditne imovine u ocjene rizika je temeljena na sustavu internih rejtinga Banke koja koristi dvije interne skale za
klasifikaciju rizika: za klijente koji nisu u statusu neispunjenja obveza koristi se skala od 8 ocjena rizika (za fizičke osobe u sektoru
građanstva) te 13 ocjena rizika (za sve ostale kategorije). Klijenti koji su u statusu neispunjenja obveza imaju zasebnu ocjenu rizika.
Za potrebe eksternog izvještavanja, interni rejtinzi Banke su grupirani u sljedeće četiri kategorije rizika:
Nizak rizik: Klijenti s dobro uspostavljenom te dužom suradnjom s Bankom i Grupom ili veliki, međunarodno priznati klijenti.
Klijenti sa snažnom financijskom pozicijom bez očekivanih financijskih poteškoća u budućnosti. Klijenti građanstva koji imaju
dugu povijest sa Bankom ili klijenti koji koriste širok obujam proizvoda. Klijenti koji nemaju kašnjenja u plaćanju obveza trenutno,
niti u posljednjih 12 mjeseci. Pri tome se novi poslovi, općenito, sklapaju sa klijentima iz ove kategorije.
Poseban nadzor: Klijenti koji imaju povijest kašnjenja u plaćanjima, povijest statusa neispunjavanja obveza ili financijski podaci
ukazuju na ranjivosti temeljem kojih bi mogli ući u probleme podmirivanja dugova u srednjem roku. Klijenti građanstva s
ograničenom štednjom ili vjerojatnim problemima u plaćanju koji pokreću podsjetnike za ranu naplatu.
Ispod standarda: Klijenti osjetljivi na negativne financijske i ekonomske utjecaje te ukazuje na povećanu vjerojatnost nastanka
statusa neispunjenja obveza.
Neprihodujuća izloženost: Klijenti kojima je zabilježen jedan ili više kriterija za nastupanje statusa neispunjenje obveza
sukladno članku 178. Uredbe 575/2013 te podzakonskim aktima Hrvatske narodne banke, a precizno propisana internim aktima
Banke: neizvjesna naplata, kašnjenja u plaćanju sa materijalno značajnom izloženosti dulje od 90 dana, restrukturiranje koje je
uzrokovalo gubitak Banci, realizacija kreditnog gubitka ili pokretanje stečajnog postupka. S ciljem utvrđivanja statusa neispunjenja
obveza Banka primjenjuje pristup na razini klijenta, uključujući i Retail klijente; ako je klijent u statusu neispunjavanja obveza po
jednom proizvodu, tada se i ostali proizvodi tog klijenta klasificiraju kao neprihodujući.
U Banci, default status uzrokuje umanjenje kreditne imovine putem ispravka vrijednosti i stage 3 klasifikaciju prema MSFI 9 (više
detalja u podpoglavlju Financijski instrumenti – umanjenje vrijednosti prema MSFI-u 9). Defaultom se smatra:
• dužniku je dospjela bilo koja materijalno značajna obveza prema instituciji, matičnom društvu ili nekom od ovisnih
društava duže od 90 uzastopnih dana; i/ili
• postoji vjerojatnost da klijent neće u cijelosti podmiriti svoje obveze u potpunosti bez realizacije kolaterala prema
instituciji, matičnom društvu ili nekom od ovisnih društava.
PRAĆENJE KREDITNOG RIZIKA
S ciljem pravovremenog upravljanja kreditnim rizikom, obavlja se redovita analiza rizika klijenta, koja uključuje redovit status
rejtinga, mogućnost otplata, reviziju kolaterala te usklađivanje sa ugovorenim uvjetima.
Cilj Banke je pravovremeno prepoznavanje bilo kojeg pogoršanja u kvaliteti kreditnog portfelja koje može uzrokovati materijalne
gubitke za Banku. Banka kroz proces redovnih reodobrenja analizira cjelokupni status dužnika. Važnost redovitog reodobrenja
kreditnih izloženosti je u redovitom praćenju klijenta kao i kvalitete portfelja te predstavlja dodatnu mjeru u optimizaciji
izloženosti kreditnom riziku Banke.
Banka provodi evaluaciju kreditne kvalitete temeljem informacija o klijentu, također uzevši u obzir sve informacije klijenta kao i
prethodnu kreditnu povijest između Banke i klijenta.
U Banci je implementiran proces praćenja signala ranog upozorenja (EWS) koji je standardiziran na razini Erste Grupe s ciljem
proaktivne identifikacije negativnih kretanja. Procesom praćenja signala ranog upozorenja upravlja Sektor upravljanja kreditnim
rizikom. Nakon što se signali ranog upozorenja kreiraju i potvrde, pokreće se proces procjene kreditne sposobnosti cjelokupne
izloženosti klijenta uz, po potrebi, uvođenje odgovarajućih mjera sa svrhom umanjenja rizika. Sastanci na kojima se raspravljaju
klijenti uvršteni na watch listu se redovito održavaju s ciljem praćenja klijenata sa slabijim bonitetom za koje se uvode i prate
preventivne mjere. Za male poduzetnike (Micro) i fizičke osobe praćenje se bazira na automatiziranim ranim signalima upozorenja.
U upravljanju rizicima retail klijenata, rani signali upozorenja za negativna kretanja portfelja uključuju, na primjer, kvarenje
kvalitete novih plasmana ili smanjenje učinkovitosti rane naplate i zahtijevaju odgovarajuće kontra mjere. Dodatno, prate se
klijenti sa uočenim ranim signalima upozorenja čak i ako još uvijek redovno podmiruju svoje ugovorne obveze.
Negativna kretanja plasmana u vidu stausa neprihodujućih kredita i plasmana s internim ocjenama ispod standarda se redovno
prate, razmatraju i izvještavaju redovno. U slučaju daljnjih negativnih kretanja plasmani se predaju na upravljanje specijaliziranim
Direkcijama za upravljanje neprihodujućim plasmanima kako bi maskimizirali naplatu.
268
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
29. Izloženost kreditnom riziku
Izloženost kreditnom riziku odnosi se na sljedeće pozicije u Izvještaju o financijskom položaju:
• Novac i novčana sredstva - depoziti po viđenju kreditnim institucijama;
• Financijska imovina koja se drži radi trgovanja;
• Financijska imovina koja se ne drži radi trgovanja, a čija se fer vrijednost mjeri kroz račun dobiti i gubitka
• Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit;
• Financijska imovina po amortiziranom trošku, osim potraživanja od kupaca i ostala potraživanja;
• Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja (za svrhu objavljivanja u dolje navedenim tablicama svaka ugovorna imovina
također je uključena u ovu kategoriju);
• Imovina namijenjena za prodaju;
• Potraživanja s osnove financijskog najma;
• Pozitivna fer vrijednost derivata;
• Potencijalne kreditne obveze (najprije financijske garancije i neiskorištene kreditne obveze).
Izloženost kreditnom riziku izjednačava bruto knjigovodstvenu vrijednost (ili nominalnu vrijednost u slučaju izvanbilančnih
pozicija) izuzimajući:
• Rezervacija za financijsku imovinu;
• Rezervacije za preuzete obveze po kreditima i financijskim garancijama
• Rezervacije za ostale obveze;
• Kolaterale (uključivo i transfere rizika na garantore);
• Efekte netiranja;
• Ostala kreditna povećanja;
• Ostale efekte umanjenja kreditnog rizika.
269
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
PREGLED PORTFELJA ZA UKUPNI KREDITNI RIZIK
Sljedeće tablice prikazuju usklađenje između bruto i neto knjigovodstvene vrijednosti različitih komponenti kreditne izloženosti za
Grupu i Banku na dan 31. prosinca 2025. godine i 31. prosinca 2024. godine.
U razdoblju od 31. prosinca 2024. godine do 31. prosinca 2025. godine, izloženost kreditnom riziku povećala se s 16.769 milijuna
EUR na 18.390 milijuna EUR, što je povećanje od 10% ili 1.621 milijun EUR.
270
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Usklađenje između bruto i neto knjigovodstvene vrijednosti različitih komponenti kreditne izloženost

| GRUPA | BANKA
u milijunima EUR | Izloženost kreditnom riziku | Rezervacije | Rezerve fer vrijednosti | Neto knjigovodstven a vrijednost | Izloženost kreditnom riziku | Rezervacije | Rezerve fer vrijednosti | Neto knjigovodstven a vrijednost
2025 |  |  |  |  |  |  |  |
Ostali depoziti po viđenju | 60 | – | – | 60 | 10 | – | – | 10
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 19 | – | – | 19 | 19 | – | – | 19
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka | 5 | – | – | 5 | 5 | – | – | 5
Dužnički vrijednosni papiri | 5 | – | – | 5 | 5 | – | – | 5
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 1.246 | – | (12) | 1.234 | 1.144 | – | (12) | 1.132
Dužnički vrijednosni papiri | 1.246 | – | (12) | 1.234 | 1.144 | – | (12) | 1.132
Financijska imovina po amortiziranom trošku | 12.484 | (269) | – | 12.215 | 11.732 | (244) | – | 11.488
Dužnički vrijednosni papiri | 2.198 | – | – | 2.198 | 2.083 | – | – | 2.083
Krediti i potraživanja od kreditnih institucija | 344 | – | – | 344 | 326 | – | – | 326
Krediti i potraživanja od klijenata | 9.942 | (269) | – | 9.673 | 9.323 | (244) | – | 9.079
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 219 | (15) | – | 204 | 216 | (13) | – | 203
Potraživanja s osnove financijskog najma | 601 | (3) | – | 598 | – | – | – | –
Izvanbilančne izloženosti | 3.756 | (29) | – | – | 3.658 | (29) | – | –
Preuzeta financijska jamstva | 248 | (2) | – | – | 266 | (2) | – | –
Potencijalne kreditne obveze | 2.748 | (27) | – | – | 2.663 | (27) | – | –
Ostale preuzete obveze | 760 | – | – | – | 729 | – | – | –
Ukupno | 18.390 | (316) | (12) | 14.335 | 16.784 | (286) | (12) | 12.857

271
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje

| GRUPA | BANKA
u milijunima EUR | Izloženost kreditnom riziku | Rezervacije | Rezerve fer vrijednosti | Neto knjigovodstven a vrijednost | Izloženost kreditnom riziku | Rezervacije | Rezerve fer vrijednosti | Neto knjigovodstven a vrijednost
2024 |  |  |  |  |  |  |  |
Ostali depoziti po viđenju | 95 | – | – | 95 | 10 | – | – | 10
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 19 | – | – | 19 | 19 | – | – | 19
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka | 5 | – | – | 5 | 5 | – | – | 5
Dužnički vrijednosni papiri | 5 | – | – | 5 | 5 | – | – | 5
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 1.028 | (1) | (23) | 1.004 | 952 | (1) | (23) | 928
Dužnički vrijednosni papiri | 1.028 | (1) | (23) | 1.004 | 952 | (1) | (23) | 928
Financijska imovina po amortiziranom trošku | 11.353 | (268) | – | 11.085 | 10.734 | (244) | – | 10.490
Dužnički vrijednosni papiri | 2.102 | – | – | 2.102 | 2.055 | – | – | 2.055
Krediti i potraživanja od kreditnih institucija | 79 | – | – | 79 | 52 | – | – | 52
Krediti i potraživanja od klijenata | 9.172 | (268) | – | 8.904 | 8.627 | (244) | – | 8.383
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 193 | (14) | – | 179 | 192 | (13) | – | 179
Potraživanja s osnove financijskog najma | 571 | (3) | – | 568 | – | – | – | –
Izvanbilančne izloženosti | 3.504 | (24) | – | – | 3.392 | (23) | – | –
Preuzeta financijska jamstva | 270 | (3) | – | – | 292 | (3) | – | –
Potencijalne kreditne obveze | 2.656 | (21) | – | – | 2.555 | (20) | – | –
Ostale preuzete obveze | 578 | – | – | – | 545 | – | – | –
Ukupno | 16.769 | (310) | (23) | 12.956 | 15.305 | (281) | (23) | 11.632

Rezervacije za kreditne gubitke uključuju ispravak vrijednosti za financijsku imovinu po amortiziranom trošku (uključujući potraživanja s osnove financijskog najma te potraživanja od kupaca i
ostala potraživanja) i po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit (FVOCI), a također i rezervacije za izvanbilančne izloženosti. Rezerve fer vrijednosti odnose se na prilagodbu fer vrijednosti
financijskih instrumenata mjerenih po FVOCI.
272
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
PODJELA IZLOŽENOSTI KREDITNOM RIZIKU
U nastavku je prikazana izloženost kreditnom riziku kategorizirana na sljedeći način:
• po industriji i u skladu s MSFI 9,
• prema regiji i kategoriji rizika,
• po poslovnom segmentu i kategoriji rizika.
Nakon toga izloženost kreditnom riziku prikazana je prema:
• izloženost kreditnom riziku, forbearancea izloženost i rezervacije,
• izloženost kreditnom riziku po financijskim instrumentima i kolateralima.
I zloženost kreditnom riziku po industriji u skladu s MSFI 9

GRUPA
u milijunima EUR | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 3 | POCI | Izloženost kreditnom riziku (AC i FVOCI) | Nije predmet MSFI 9 rezerviranja | Ukupno
2025 |  |  |  |  |  |  |
Prirodni resursi i roba | 351 | 10 | 8 | 1 | 370 | 38 | 408
Opskrba električnom energijom | 748 | 27 | – | – | 775 | 82 | 857
Građevina i građevni materijal | 924 | 102 | 27 | 3 | 1.056 | 255 | 1.311
Automoto | 133 | 61 | 2 | 1 | 197 | 39 | 236
Ciklički potrošački proizvodi | 350 | 46 | 17 | 1 | 414 | 62 | 476
Neciklički potrošački proizvodi | 613 | 13 | 9 | – | 635 | 88 | 723
Strojevi | 193 | 2 | 1 | – | 196 | 51 | 247
Transport | 1.103 | 21 | 5 | – | 1.129 | 40 | 1.169
Telekomunikacije, mediji, tehnologija | 205 | 9 | – | – | 214 | 34 | 248
Zdravstvo i usluge | 390 | 59 | 2 | – | 451 | 60 | 511
Hoteli i industrija zabave | 1.011 | 77 | 25 | 2 | 1.115 | 8 | 1.123
Nekretnine | 1.052 | 14 | 24 | 5 | 1.095 | 3 | 1.098
Javni sektor | 3.889 | 1 | – | – | 3.890 | 5 | 3.895
Financijske institucije | 518 | 16 | – | – | 534 | 19 | 553
Privatna kućanstva | 4.351 | 970 | 178 | 1 | 5.500 | – | 5.500
Ostalo | 35 | – | – | – | 35 | – | 35
Ukupno | 15.866 | 1.428 | 298 | 14 | 17.606 | 784 | 18.390

GRUPA
u milijunima EUR | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 3 | POCI | Izloženost kreditnom riziku (AC i FVOCI) | Nije predmet MSFI 9 rezerviranja | Ukupno
2024 |  |  |  |  |  |  |
Prirodni resursi i roba | 350 | 23 | 12 | - | 385 | 40 | 425
Opskrba električnom energijom | 724 | 14 | - | - | 738 | 57 | 795
Građevina i građevni materijal | 862 | 127 | 21 | 3 | 1.013 | 198 | 1.211
Automoto | 160 | 37 | 2 | - | 199 | 19 | 218
Ciklički potrošački proizvodi | 324 | 50 | 17 | - | 391 | 52 | 443
Neciklički potrošački proizvodi | 497 | 12 | 12 | 1 | 522 | 52 | 574
Strojevi | 162 | 5 | 1 | - | 168 | 64 | 232
Transport | 1.147 | 23 | 7 | 1 | 1.178 | 28 | 1.206
Telekomunikacije, mediji, tehnologija | 200 | 6 | - | - | 206 | 34 | 240
Zdravstvo i usluge | 406 | 31 | 4 | - | 441 | 26 | 467
Hoteli i industrija zabave | 822 | 127 | 38 | 3 | 990 | 7 | 997
Nekretnine | 804 | 124 | 16 | 7 | 951 | 3 | 954
Javni sektor | 3.687 | 125 | - | - | 3.812 | - | 3.812
Financijske institucije | 313 | 7 | - | - | 320 | 21 | 341
Privatna kućanstva | 3.685 | 997 | 171 | 1 | 4.854 | - | 4.854
Ukupno | 14.143 | 1.708 | 301 | 16 | 16.168 | 601 | 16.769

273
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Izloženost kreditnom riziku po industriji u skladu s MSFI 9 (nastavak)

BANKA
u milijunima EUR | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 3 | POCI | Izloženost kreditnom riziku (AC i FVOCI) | Nije predmet MSFI 9 rezerviranja | Ukupno
2025 |  |  |  |  |  |  |
Prirodni resursi i roba | 328 | 9 | 8 | 1 | 346 | 38 | 384
Opskrba električnom energijom | 698 | 19 | – | – | 717 | 82 | 799
Građevina i građevni materijal | 796 | 84 | 25 | 3 | 908 | 236 | 1.144
Automoto | 88 | 27 | 1 | 1 | 117 | 36 | 153
Ciklički potrošački proizvodi | 282 | 29 | 15 | 1 | 327 | 55 | 382
Neciklički potrošački proizvodi | 544 | 7 | 9 | – | 560 | 83 | 643
Strojevi | 179 | 1 | 1 | – | 181 | 51 | 232
Transport | 990 | 10 | 3 | – | 1.003 | 38 | 1.041
Telekomunikacije, mediji, tehnologija | 155 | 8 | – | – | 163 | 28 | 191
Zdravstvo i usluge | 322 | 49 | 2 | – | 373 | 53 | 426
Hoteli i industrija zabave | 953 | 43 | 14 | 2 | 1.012 | 7 | 1.019
Nekretnine | 1.005 | 12 | 23 | 5 | 1.045 | 2 | 1.047
Javni sektor | 3.663 | 1 | – | – | 3.664 | 5 | 3.669
Financijske institucije | 587 | 16 | – | – | 603 | 39 | 642
Privatna kućanstva | 3.929 | 914 | 168 | 1 | 5.012 | – | 5.012
Ukupno | 14.519 | 1.229 | 269 | 14 | 16.031 | 753 | 16.784

BANKA
u milijunima EUR | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 3 | POCI | Izloženost kreditnom riziku (AC i FVOCI) | Nije predmet MSFI 9 rezerviranja | Ukupno
2024 |  |  |  |  |  |  |
Prirodni resursi i roba | 328 | 22 | 11 | - | 361 | 40 | 401
Opskrba električnom energijom | 678 | 14 | - | - | 692 | 56 | 748
Građevina i građevni materijal | 743 | 100 | 20 | 3 | 866 | 179 | 1.045
Automoto | 108 | 15 | 2 | - | 125 | 16 | 141
Ciklički potrošački proizvodi | 269 | 33 | 16 | 1 | 319 | 44 | 363
Neciklički potrošački proizvodi | 429 | 6 | 11 | 1 | 447 | 48 | 495
Strojevi | 152 | 5 | 1 | - | 158 | 63 | 221
Transport | 1.039 | 8 | 5 | 1 | 1.053 | 25 | 1.078
Telekomunikacije, mediji, tehnologija | 152 | 4 | - | - | 156 | 26 | 182
Zdravstvo i usluge | 342 | 20 | 2 | - | 364 | 23 | 387
Hoteli i industrija zabave | 784 | 98 | 26 | 3 | 911 | 6 | 917
Nekretnine | 780 | 103 | 16 | 7 | 906 | 2 | 908
Javni sektor | 3.505 | 125 | - | - | 3.630 | - | 3.630
Financijske institucije | 303 | 7 | - | - | 310 | 41 | 351
Privatna kućanstva | 3.336 | 941 | 161 | - | 4.438 | - | 4.438
Ukupno | 12.948 | 1.501 | 271 | 16 | 14.736 | 569 | 15.305

274
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
I zloženost kreditnom riziku po regijama i kategoriji rizika
Sljedeće tablice prikazuju izloženost kreditnom riziku Banke (Grupe) podijeljenu po regijama i kategoriji rizika na 31. prosinca
2025. i 31. prosinca 2024.

GRUPA
u milijunima EUR | Nizak rizik | Poseban nadzor | Ispod standarda | Neprihodujuća izloženost | Izloženost kreditnom riziku
2025 |  |  |  |  |
Tržište Erste Grupe | 15.248 | 941 | 46 | 290 | 16.525
Austrija | 375 | 1 | – | – | 376
Hrvatska | 14.605 | 939 | 46 | 290 | 15.880
Srbija | 1 | 1 | – | – | 2
Slovačka | 266 | – | – | – | 266
Mađarska | 1 | – | – | – | 1
Ostale zemlje EU | 491 | 4 | – | – | 495
Ostale razvijene zemlje | 225 | 2 | – | – | 227
Tržišta u razvoju | 978 | 135 | 8 | 22 | 1.143
Jugoistočna Europa/ZND | 958 | 135 | 8 | 22 | 1.123
Azija | 15 | – | – | – | 15
Bliski istok/Afrika | 5 | – | – | – | 5
Ukupno | 16.942 | 1.082 | 54 | 312 | 18.390

2024 |  |  |  |  |
Tržište Erste Grupe | 13.643 | 1.068 | 67 | 288 | 15.066
Austrija | 130 | 1 | - | - | 131
Hrvatska | 13.228 | 1.067 | 67 | 288 | 14.650
Srbija | 2 | - | - | - | 2
Slovačka | 280 | - | - | - | 280
Mađarska | 3 | - | - | - | 3
Ostale zemlje EU | 372 | 3 | - | - | 375
Ostale razvijene zemlje | 284 | 3 | - | - | 287
Tržišta u razvoju | 879 | 128 | 8 | 26 | 1.041
Jugoistočna Europa/ZND | 852 | 128 | 8 | 26 | 1.014
Azija | 21 | - | - | - | 21
Bliski istok/Afrika | 6 | - | - | - | 6
Ukupno | 15.178 | 1.202 | 75 | 314 | 16.769

275
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Izloženost kreditnom riziku po regijama i kategoriji rizika (nastavak)

BANKA
u milijunima EUR | Nizak rizik | Poseban nadzor | Ispod standarda | Neprihodujuća izloženost | Izloženost kreditnom riziku
2025 |  |  |  |  |
Tržište Erste Grupe | 14.821 | 873 | 38 | 284 | 16.016
Austrija | 331 | 1 | – | – | 332
Hrvatska | 14.222 | 872 | 38 | 284 | 15.416
Srbija | 1 | – | – | – | 1
Slovačka | 266 | – | – | – | 266
Mađarska | 1 | – | – | – | 1
Ostale zemlje EU | 453 | 4 | – | – | 457
Ostale razvijene zemlje | 189 | 2 | – | – | 191
Tržišta u razvoju | 119 | – | – | 1 | 120
Jugoistočna Europa/ZND | 100 | – | – | 1 | 101
Azija | 15 | – | – | – | 15
Bliski istok/Afrika | 4 | – | – | – | 4
Ukupno | 15.582 | 879 | 38 | 285 | 16.784

BANKA
2024 | Nizak rizik | Poseban nadzor | Ispod standarda | Neprihodujuća izloženost | Izloženost kreditnom riziku
Tržište Erste Grupe | 13.183 | 994 | 59 | 282 | 14.518
Austrija | 47 | 1 | - | - | 48
Hrvatska | 12.851 | 993 | 59 | 282 | 14.185
Srbija | 2 | - | - | - | 2
Slovačka | 280 | - | - | - | 280
Mađarska | 3 | - | - | - | 3
Ostale zemlje EU | 359 | 2 | - | - | 361
Ostale razvijene zemlje | 283 | 3 | - | - | 286
Tržišta u razvoju | 138 | - | - | 2 | 140
Jugoistočna Europa/ZND | 118 | - | - | 2 | 120
Azija | 14 | - | - | - | 14
Bliski istok/Afrika | 6 | - | - | - | 6
Ukupno | 13.963 | 999 | 59 | 284 | 15.305

276
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Izloženost kreditnom riziku po poslovnom segmentu i kategoriji rizika
Izvještajni segmenti Banke i Grupe se temelje na organizacijskoj matrici po poslovnim segmentima i kategoriji rizika. Sljedeće
tablice prikazuju izloženost kreditnom riziku Banke i Grupe podijeljenu po izvještajnim segmentima i kategorijama rizika na 31.
prosinca 2025. i 31. prosinca 2024.

GRUPA
u milijunima EUR | Nizak rizik | Poseban nadzor | Ispod standarda | Neprihodujuća izloženost | Izloženost kreditnom riziku
2025 |  |  |  |  |
Građanstvo | 4.839 | 895 | 49 | 193 | 5.976
Malo i srednje poduzetništvo | 3.647 | 100 | 3 | 87 | 3.837
Nacionalni klijenti | 2.928 | 58 | – | 15 | 3.001
Javni sektor | 878 | 13 | – | – | 891
Komercijalno financiranje nekretnina | 744 | – | 2 | 16 | 762
Tržište Grupe | 55 | 1 | – | – | 56
Tržište financijskih institucija Grupe | 120 | – | – | – | 120
Upravljanje aktivom i pasivom | 3.715 | 15 | – | – | 3.730
Ostalo | 16 | – | – | 1 | 17
Ukupno | 16.942 | 1.082 | 54 | 312 | 18.390

GRUPA
u milijunima EUR | Nizak rizik | Poseban nadzor | Ispod standarda | Neprihodujuća izloženost | Izloženost kreditnom riziku
2024 |  |  |  |  |
Građanstvo | 4.117 | 941 | 68 | 185 | 5.311
Malo i srednje poduzetništvo | 3.206 | 157 | 5 | 90 | 3.458
Nacionalni klijenti | 2.644 | 82 | - | 19 | 2.745
Javni sektor | 1.145 | 12 | - | - | 1.157
Komercijalno financiranje nekretnina | 687 | - | 2 | 19 | 708
Tržište Grupe | 52 | 6 | - | - | 58
Tržište financijskih institucija Grupe | 123 | 2 | - | - | 125
Upravljanje aktivom i pasivom | 3.186 | - | - | - | 3.186
Ostalo | 18 | 2 | - | 1 | 21
Ukupno | 15.178 | 1.202 | 75 | 314 | 16.769

277
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Izloženost kreditnom riziku po poslovnom segmentu i kategoriji rizika (nastavak)

BANKA
u milijunima EUR | Nizak rizik | Poseban nadzor | Ispod standarda | Neprihodujuća izloženost | Izloženost kreditnom riziku
2025 |  |  |  |  |
Građanstvo | 4.317 | 761 | 35 | 180 | 5.293
Malo i srednje poduzetništvo | 3.305 | 66 | 1 | 82 | 3.454
Nacionalni klijenti | 2.643 | 30 | – | 6 | 2.679
Javni sektor | 852 | 6 | – | – | 858
Komercijalno financiranje nekretnina | 743 | – | 2 | 16 | 761
Tržište Grupe | 55 | 1 | – | – | 56
Tržište financijskih institucija Grupe | 151 | – | – | – | 151
Upravljanje aktivom i pasivom | 3.498 | 15 | – | – | 3.513
Ostalo | 18 | – | – | 1 | 19
Ukupno | 15.582 | 879 | 38 | 285 | 16.784

BANKA
u milijunima EUR | Nizak rizik | Poseban nadzor | Ispod standarda | Neprihodujuća izloženost | Izloženost kreditnom riziku
2024 |  |  |  |  |
Građanstvo | 3.671 | 814 | 55 | 172 | 4.712
Malo i srednje poduzetništvo | 2.911 | 109 | 2 | 85 | 3.107
Nacionalni klijenti | 2.382 | 63 | - | 7 | 2.452
Javni sektor | 1.107 | 2 | - | - | 1.109
Komercijalno financiranje nekretnina | 685 | - | 2 | 19 | 706
Tržište Grupe | 52 | 6 | - | - | 58
Tržište financijskih institucija Grupe | 153 | 3 | - | - | 156
Upravljanje aktivom i pasivom | 2.982 | - | - | - | 2.982
Ostalo | 20 | 2 | - | 1 | 23
Ukupno | 13.963 | 999 | 59 | 284 | 15.305

Iznos otpisa koji je još uvijek predmet prisilne naplate, tijekom 2025. godine iznosi ukupno 15 milijuna EUR za Grupu i 15 milijuna
EUR za Banku (2024.: 11 milijun EUR za Grupu i 11 milijuna EUR za Banku), dok kumulativan iznos otpisa koji je još uvijek
predmet prisilne naplate iznosi 160 milijuna EUR za Grupu i 150 milijuna EUR za Banku.
30. Neprihodujuća izloženost kreditnom riziku i rezervacije za kreditne rizike
Neprihodujuća izloženost kreditnom riziku smanjila se za 2 milijuna EUR, s 314 milijuna EUR na 31. prosinca 2024. na 312
milijuna EUR na 31. prosinca 2025. na razini Grupe. U istom razdoblju, neprihodujuća izloženost na razini Banke je povećana za 1
milijun EUR, s 284 milijuna EUR na 31. prosinca 2024. na 285 milijuna EUR na 31. prosinca 2025. godine.
Rezervacije za kreditne rizike povećane su za 6 milijuna EUR na razini Grupe, s 310 milijuna EUR na 31. prosinca 2024. na 316
milijuna EUR na 31. prosinca 2025., dok su na razini Banke povećane za 5 milijuna EUR, s 281 milijuna EUR na 31. prosinca 2024.
na 286 milijuna EUR na 31. prosinca 2025.
Pokrivenost neprihodujuće izloženosti rezervacijama za kreditne rizike se povećala s 98,7% na 101,3% na razini Grupe, te s 98,9% na
100,4% na razini Banke. Udio neprihodujuće izloženosti u ukupnoj kreditnoj izloženosti na 31. prosinca 2025. godine na razini
Grupe iznosi 1,7% (2024.: 1,9%) te 1,7% na razini Banke (2024.: 1,9%).
278
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
31. Mjerenje očekivanog kreditnog gubitka
Ključni principi i standardi za izdvajanje rezervacija za kreditne rizike u Banci prate procedure Erste Grupe i međunarodne
računovodstvene standarde te su detaljno propisani internim politikama.
Izračun rezervacija za gubitke uzrokovane kreditnim rizikom vrši se na mjesečnoj osnovi, na razini izloženosti/imovine, u valuti
izloženosti. Za izračun rezervacija, Banka primjenjuje model očekivanog kreditnog gubitka (ECL) temeljen na tri faze (eng. stage)
koji se izračunavaju sukladno očekivanim kreditnim gubicima u dvanaestomjesečnom razdoblju ili očekivanim kreditnim
gubicima tijekom vijeka trajanja.
Pristup stagea znači da ako financijska imovina nije prepoznata kao kupljena ili stvorena financijska imovina umanjena za kreditne
gubitke (POCI), tj. financijska imovina koja je kreditno umanjena pri početnom priznavanju, tada se, ovisno o stanju umanjenja
vrijednosti i procjeni povećanja kreditnog rizika, financijska imovina raspoređuje u jedan od sljedećih stageaova:
KLASIFIKACIJA PREMA FAZAMA I DEFINICIJA KREDITNO UMANJENIH FINANCIJSKIH INSTRUMENATA
Faza 1
Uključuje:
a) Financijsku imovina pri početnom priznavanju, osim:
i) Imovine POCI
ii) Imovine čije je početno (bilančno) priznavanje potaknuto prvim korištenjem obvezujućih preuzetih obveza po
kreditima danih drugoj ugovornoj strani za koju je došlo do značajnog pogoršanja kredita od početnog priznavanja, no koja nije u
statusu neispunjavanja obveza u vrijeme prve upotrebe
b) Financijska imovina koja ispunjava uvjete niskog kreditnog rizika (eng. Low credit risk);
c) Financijska imovina bez značajnog povećanja kreditnog rizika od početnog priznavanja bez obzira na njihovu kreditnu
kvalitetu
U fazi 1 rezervacije za gubitke uzrokovane kreditnim rizikom izračunavaju se kao ECL u dvanaestomjesečnom razdoblju.
Faza 2
Uključuje financijsku imovinu koja ima značajan porast kreditnog rizika, ali koja nije kreditno umanjenja na datum izvještavanja,
uključujući početno priznatu imovinu opisanu pod točkom 1) a) ii).
U fazi 2 rezervacije za gubitke uzrokovane kreditnim rizikom izračunavaju se kao ECL tijekom vijeka trajanja.
Faza 3
Uključuje financijsku imovinu koja je kreditno umanjena na datum izvještavanja. U pravilu, financijska imovina je kreditno
umanjena kada je na klijentu zabilježen jedan ili više kriterija za nastupanje statusa neispunjenje obveza sukladno članku 178.
Uredbe 575/2013 te podzakonskim aktima Hrvatske narodne banke, a dodatno definirano u dijelu Interni sustav ocjenjivanja.
U fazi 3 rezervacije za gubitke uzrokovane kreditnim rizikom izračunavaju se kao ECL tijekom vijeka trajanja.
POCI
POCI uključuje financijsku imovinu koja je umanjena za kreditne gubitke pri početnom priznavanju, neovisno o tome je li imovina
kreditno umanjena na izvještajni datum. Očekivani kreditni gubici za POCI izloženosti izračunavaju se tijekom vremena trajanja te
je reflektirano na kreditno prilagođenu efektivnu kamatnu stopu pri početnom priznavanju.
ZNAČAJNO POGORŠANJE KREDITNOG RIZIKA
Procjena značajnog pogoršanja kreditnog rizika financijskog instrumenta na izvještajni datum u odnosu na datum odobrenja je
jedan od ključnih okidača koji utječu na iznos ECL-a priznatog temeljem IFRS9 zahtjeva. Shodno tome, kvalitativni i kvantitativni
indikatori su definirani na razini portfelja i proizvoda, uključujući indikator 30 dana kašnjenja (DPD).
Banka primjenjuje razdoblje oporavka za tranzicije iz Faza 2 u Faza 1 za kvalitativni kriterij EWS.
KVANTITATIVNI KRITERIJI
Kvantitativni kriteriji za značajno povećanje kreditnog rizika (SICR) odnose se na nepovoljne promjene u cjeloživotnim i
anualiziranim cjeloživotnim vjerojatnostima neispunjavanja obveza, pri čemu se značaj procjenjuje na temelju kombinacije
apsolutne i relativne promjene. Banka je uspostavila pragove za značajno povećanje kreditnog rizika na temelju i postotne
(relativna promjena) i apsolutne promjene vjerojatnosti neispunjavanja obveza u odnosu na početno prepoznavanje. Aktiviranje
kriterija znači da su spomenute promjene dosegnule ili su veće od postavljenih pragova.
279
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Relativni prag za SICR se računa kao omjer između trenutnog anualiziranog PD i anualiziranog PD-a pri inicijalnom
prepoznavanju, uzimajući u obzir preostalu ročnost instrumenta. Prekoračenje praga znači dostizanje takog omjera ili je viši od
utvrđenog praga. Navedeni relativni pragovi za procjenu SICR-a utvrđuju se na razini PD segmenta ili na razini klijenta s
pripadajućom rejting medotom te su predmet inicijalne ili redovite validacije.
RELATIVNI PRAGOVI ZA PROCJENU ZNAČAJNOG PORASTA KREDITNOG RIZIKA

Interval za prag
u milijunima EUR | Minimum | Maksimum
2025 |  |
Erste&Steiermärkische Bank d.d. | 1,13 | 3,13
Ukupno | 1,13 | 3,13

Interval za prag
u milijunima EUR | Minimum | Maksimum
2024 |  |
Erste&Steiermärkische Bank d.d. | 1,13 | 3,13
Total | 1,13 | 3,13

Moglo bi se činiti kako pragovi pokazuju veliku disperziju, ali oni su uglavnom postavljeni na temelju različitih rejting kategorija.
Segmenti, odnosno rejting metode s boljom kreditnom kvalitetom imaju niže pragove u odnosu na segmente s nižom kreditnom
kvalitetom. Minimalni prag u iznosu od 1,13 odnosi se na segment države, gdje se rejting model održava na centralnoj razini (od
strane Erste Grupe).
Postoje određeni portfelji gdje je kvantitativni kriterij procijenjen s obzirom na rejting, a ne PD. Unaprijed definirana razina
pogoršanja rejtinga uzrokuje SICR priznavanje.
Apsolutni prag odnosi se na razliku cjeloživotne PD vrijednosti u trenutku početnog prepoznavanja imovine i cjeloživotne PD
vrijednosti na izvještajni datum. U Banci je taj prag postavljen na 50 baznih bodova i služi kao zaštita za migracije između boljih
internih ocjena (cjeloživotne PD vrijednosti uzimaju u obzir preostalo dospijeće imovine). U takvim slučajevima može doći do
prekoračenja relativnog praga, međutim promatrana cjeloživotna PD vrijednost ostaje na niskoj razini; stoga je rezultat provjere
značajnog pogoršanja kreditnog rizika negativan.
Za migraciju nazad u stage 1 ne postoje dodatna razdoblja oporavka utvrđena za kvantitativne kriterije osim onih koji su već
uspostavljeni u općoj praksi kreditnog rizika (npr. za poboljšanje interne ocjene klijenta).
KVALITATIVNI KRITERIJI
Kvalitativni SICR kriteriji odnose se na tip forbearancea (prepoznavanje regulatornog forbearancea), prelazak u Direkciju
upravljanja lošim plasmanima (građana ili tvrtki), informacije o signalima ranog upozorenja (ukoliko iste već nisu vidljive u
internoj ocjeni klijenta) i indikatore prijevare. Dodjela nekih kvalitativnih kriterija inherentno se oslanja na iskusnu procjenu
kreditnog rizika koja se provodi adekvatno i pravovremeno. Relevantne politike i procedure za kontrolu kreditnog rizika
(prilagođene u duhu prelaska na MSFI 9) osiguravaju potreban okvir upravljanja. Spomenuti kriteriji se interno koriste za
utvrđivanje nesolventnosti ili povećane vjerojatnosti da će dužnik ući u stečaj i da postoji povećani rizik od neispunjenja obveza u
bliskoj budućnosti. Za migraciju natrag u stage 1 postoji dodatno razdoblje oporavka za portfelj koji je klasificiran kao faza 2 na
temelju signala ranog upozorenja i ono traje 210 dana.
Osim kvalitativnih kriterija na razini klijenta, procjena značajnog pogoršanja kreditnog rizika provodi se na portfeljnoj razini
ukoliko je povećanje kreditnog rizika na pojedinoj imovini ili na razini klijenta dostupno samo s određenim vremenskim odmakom
ili je uočljivo isključivo na razini određenog portfelja.
Banka je uvela neke dodatne kriterije za SICR procjenu na razini portfelja. Više detalja o njima može se naći u Poglavlju 32.
Backstop
Backstop se primjenjuje i smatra se da je na financijskom instrumentu došlo do značajnog pogoršanja kreditnog rizika ukoliko je
vidljivo kašnjenje više od 30 dana po ugovorenim otplatam a.
280
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
MJERENJE OČEKIVANIH KREDITNIH GUBITAKA – OBJAŠNJENJE ULAZNIH PARAMETARA I MJERENJE
Rezervacije se računaju na pojedinačnoj ili skupnoj osnovi.
Pojedinačni pristup se koristi u slučaju izloženosti prema pojedinačno značajnim klijentima u defaultu čija imovina je klasificirana
u stage 3 ili kao POCI. Sastoji se od pojedinačne procjene razlike bruto knjigovodstvene vrijednosti i sadašnje vrijednosti
očekivanih budućih novčanih tokova, što je procijenjeno od strane Direkcija upravljanja lošim plasmanima ili risk managera.
Diskontiranje novčanih tokova zasniva se na efektivnoj kamatnoj stopi (u slučaju POCI imovine: kreditno prilagođene efektivne
kamatne stope).
Defaultirani klijent klasificiran je kao pojedinačno značajan ukoliko ukupna izloženost na bilanci i vanbilanci prelazi unaprijed
zadani materijalni prag (400 tisuća eura). U suprotnom, klijent se smatra pojedinačno neznačajnim te je za izračun rezervacija kao
umnoška bruto knjigovodstvene vrijednosti i LGD vrijednosti korišten pristup skupnog raspoređivanja (tzv. rule-based pristup),
gdje LGD ovisi o karakteristikama kao što je vrijeme provedeno u defaultu.
Za izloženosti klijenata koji nisu u defaultu (odnosno stage 1 i stage 2), skupne rezervacije su izračunate prema skupnom
raspoređivanju bez obzira na značaj klijenta. Izračun skupnih rezervacija zahtijeva grupiranje povezanih izloženosti u homogene
skupine na temelju zajedničkih rizičnih karakteristika. Kriteriji grupiranja mogu se razlikovati obzirom na segment u kojemu se
nalazi klijent (građani, trgovačka društva) i uključuju tip proizvoda, tip kolaterala, način otplate, raspon omjera iznosa odobrenog
kredita i vrijednosti instrumenta osiguranja, te raspon kreditne ocjene.
Izračun iznosa umanjenja vrijednosti za kreditne gubitke radi se mjesečno na razini pojedinačne izloženosti i u domaćoj valuti. Za
izračun umanjenja vrijednosti za kreditne gubitke, Banka primjenjuje model očekivanih kreditnih gubitaka (ECL) koji se temelji na
dodjeli jednog od tri stagea; a koji za rezultat ima ili dvanaestomjesečne očekivane kreditne gubitke ili cjeloživotne kreditne
gubitke. Očekivani kreditni gubitak je diskontirani umnožak izloženosti u slučaju defaulta (EAD) koji također uključuje faktor
konverzije vanbilance u slučaju vanbilančnih stavki, vjerojatnosti stupanja u status neispunjavanja obveza (PD) i gubitka u slučaju
stupanja u isti (LGD); definiranih na sljedeći način:
• PD predstavlja vjerojatnost da će dužnik prijeći u status neispunjavanja svojih financijskih obveza, bilo u sljedećih 12
mjeseci (1Y PD) za stage 1 izloženosti ili tijekom preostalog vijeka trajanja imovine (LT PD) za stage 2 i 3, te za POCI
izloženosti,
• EAD se temelji na iznosu koji Banka očekuje da će potraživati u trenutku defaulta, u idućih 12 mjeseci (1Y EAD) za stage
1 izloženosti, ili kroz preostali vijek trajanja imovine (LT EAD) za stage 2 i 3, te za POCI izloženosti. Procjena EAD-a
uključuje procjenu trenutnog stanja, očekivanih otplata i očekivano povlačenje do trenutno ugovorenog limita, a do
trenutka defaulta,
• LGD predstavlja očekivanje Banke o opsegu gubitka na iznos izloženosti u defaultu. LGD ovisi o tipu klijenta i
procijenjenoj izloženosti u slučaju defaulta (EAD). LGD se izražava kao postotni gubitak po jedinici izloženosti u trenutku
defaulta (EAD).
CJELOŽIVOTNI PARAMETRI
LT PD razvija se promatranjem povijesnih statusa neispunjavanja obveza od inicijalnog prepoznavanja kroz vrijeme trajanja
kredita. Pretpostavlja se da je isti za imovinu istog portfelja te iste interne ocjene rizika.
1Y i LT EAD određuju se na temelju očekivanih otplata, a razlikuju se obzirom na vrstu proizvoda. Izračun LT EAD koristi otplatni
plan ili vrstu otplate (anuitet, linearna otplata, jednokratna otplata).
LGD se procjenjuje kao cjeloživotna krivulja za bilo koju točku u vremenu, a na temelju povijesnih opažanja gubitaka.
Parametri rizika korišteni za izračun ECL uzimaju u obzir raspoložive informacije na izvještajni datum o prošlim događajima,
trenutnom stanju i predviđanjima za buduća gospodarska kretanja. Općenito, parametri rizika koji se primjenjuju u izračunu
skupnih umanjenja vrijednosti mogu se razlikovati od parametara rizika koji su u skladu s propisima o kapitalnim zahtjevima
(izračunatih na through-the-cycle osnovi) ukoliko to zahtijevaju karakteristike portfelja u kombinaciji s MSFI standardom.
32. Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke
Sljedeće tablice daju pregled kretanja ispravaka vrijednosti po kreditnim gubicima po bilančnim stavkama.
U stupcu “Nabavljeno” prikazana su povećanja ispravaka vrijednosti nastala početnim priznavanjem dužničkih vrijednosnih papira
čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit tijekom izvještajnog razdoblja. Otpuštanja ispravaka vrijednosti nakon
prestanka priznavanja povezanih dužničkih vrijednosnih papira čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
prikazani su u stupcu ”Prestanak priznavanja”.
281
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Izuzev redovnog godišnjeg ažuriranja IFRS9 parametara rizika provedenog tijekom četvrtog tromjesečja koje je rezultiralo
alokacijom rezervacija u iznosu od 22,1 milijuna EUR, tijekom godine provedeno je redovno ažuriranje pravila kolektivne procjene
prepoznavanja značajnog povećanja kreditnog rizika.
Uz sve navedene promjene, utjecaj na sveukupnu promjenu imala su i redovna kretanja portfelja (promjene rejtinga, naplate,
smanjenje NPL stanja).
U stupcu “Transfer između faza” prikazane su neto promjene ispravaka vrijednosti koje su nastale zbog promjena u kreditnom
riziku koje su izazvale preraspodjelu pripadajućih dužničkih vrijednosnih papira čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu
sveobuhvatnu dobit iz faze 1 na 1. siječnja 2025. (ili na dan početnog priznavanja, ako je nastupilo kasnije) u Fazu 2 ili 3 na 31.
prosinca 2025. ili obrnuto. Učinci transfera iz faze 1 u fazu 2 ili 3 na pripadajuće ispravke vrijednosti su nepovoljni i prikazani su
redcima koji se pripisuju fazama 2 ili 3. Učinci transfera iz faza 2 ili 3 u fazu 1 na pripadajuće ispravke vrijednosti su povoljni i
prikazani su u retku “Faza 1”.
Neutralan učinak u Računu dobiti i gubitka od prijenosa između faza pripadajućih ispravaka vrijednosti priznatih prije
preraspodjele u faze prikazan je u stupcu “Promjene u kreditnom riziku”.
Sve ostale promjene u kreditnom riziku koje ne uzrokuju prijenos između faze 1 i faze 2 ili 3 i obrnuto prikazane su u stupcu
“Promjene u kreditnom riziku”.
FINANCIJSKA IMOVINA PO AMORTIZIRANOM TROŠKU
Kretanje rezervacija – dužnički vrijednosni papiri

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene kreditnog rizika (neto) | Ostalo | Stanje
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | – | – | – | – | – | – | –
Ukupno | – | – | – | – | – | – | –

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene kreditnog rizika (neto) | Ostalo | Stanje
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | (1) | – | 1 | – | – | – | –
Ukupno | (1) | – | 1 | – | – | – | –

Kretanje rezervacija – dužnički vrijednosni papiri (nastavak)

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene kreditnog rizika (neto) | Ostalo | Stanje
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | – | – | – | – | – | – | –
Ukupno | – | – | – | – | – | – | –

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene kreditnog rizika (neto) | Ostalo | Stanje
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | (1) | – | 1 | – | – | – | –
Ukupno | (1) | – | 1 | – | – | – | –

Ukupna bruto knjigovodstvena vrijednost dužničkih vrijednosnih papira koji se mjere po amortiziranom trošku na kraju godine,
početno priznatih (kupljenih) tijekom 2025. godine i koji nisu prodani do 31. prosinca 2025. iznosi 348 milijuna EUR za Grupu i
EUR 280 miliona za Banku (2024.: 326 milijuna EUR za Grupu i za Banku). Bruto knjigovodstvena vrijednost dužničkih
vrijednosnih papira koji se mjere po amortiziranom trošku, a koji su bili na stanju 1. siječnja 2025. i prestali se priznavati
(dospijeće) tijekom 2025. godine iznosi 231 milijuna EUR za Grupu i za Banku (2024.: 147 milijuna EUR za Grupu i za Banku).
282
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Kretanje rezervacija – krediti i predujmovi bankama

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Ostalo | Stanje
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | – | – | – | – | – | – | –
Ukupno | – | – | – | – | – | – | –

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Ostalo | Stanje
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | – | (1) | 1 | – | – | – | –
Ukupno | – | (1) | 1 | – | – | – | –

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene kreditnog rizika (neto) | Ostalo | Stanje
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | – | – | – | – | – | – | –
Ukupno | – | – | – | – | – | – | –

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene kreditnog rizika (neto) | Ostalo | Stanje
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | – | (1) | 1 | – | – | – | –
Ukupno | – | (1) | 1 | – | – | – | –

Ukupna bruto knjigovodstvena vrijednost kredita i predujmova bankama koji se mjere po amortiziranom trošku na kraju godine,
početno priznatih tijekom 2025. godine, a koji se nisu u potpunosti prestali priznavati do 31. prosinca 2025. iznosi 577 milijuna
EUR za Grupu i 301 milijuna EUR za Banku (2024.: 244 milijuna EUR za Grupu i 27 milijuna EUR za Banku).
Bruto knjigovodstvena vrijednost kredita i predujmova bankama koji se mjere po amortiziranom trošku, a koji su bili na stanju 1.
siječnja 2025. i prestali se u potpunosti priznavati (dospijeće) tijekom 2025. godine iznosi 312 milijuna EUR za Grupu i 27 milijuna
EUR za Banku (2024.: 179 milijuna EUR za Grupu i 6 milijuna EUR za Banku).
283
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Kretanje rezervacija – krediti i predujmovi klijentima

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljen o | Prestanak priznavan ja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditno m riziku (neto) | Beznača jne promjen e (neto) | Otpisi | Ostalo | Od
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | (27) | (19) | 8 | 16 | (16) | – | – | – | (38)
Opće države | (1) | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Ostala financijska društva | – | (4) | 3 | – | – | – | – | – | (1)
Nefinancijske institucije | (15) | (9) | 4 | 7 | (7) | – | – | – | (20)
Kućanstva | (11) | (6) | 1 | 9 | (9) | – | – | – | (16)
Faza 2 | (65) | (4) | 7 | (26) | 28 | – | – | – | (60)
Opće države | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | (25) | (1) | 3 | (5) | 16 | – | – | – | (12)
Kućanstva | (40) | (3) | 4 | (21) | 12 | – | – | – | (48)
Faza 3 | (165) | (7) | 20 | (2) | (29) | – | 21 | – | (162)
Nefinancijske institucije | (66) | (1) | 9 | (1) | (6) | – | 4 | – | (61)
Kućanstva | (99) | (6) | 11 | (1) | (23) | – | 17 | – | (101)
POCI | (11) | – | 4 | – | (3) | – | 1 | – | (9)
Nefinancijske institucije | (11) | – | 4 | – | (3) | – | 1 | – | (9)
Ukupno | (268) | (30) | 39 | (12) | (20) | – | 22 | – | (269)

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljen o | Prestanak priznavan ja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditno m riziku (neto) | Beznača jne promjen e (neto) | Otpisi | Ostalo | Od
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | (23) | (14) | 6 | 17 | (13) | – | – | – | (27)
Opće države | (1) | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Ostala financijska društva | – | (3) | 3 | – | – | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | (11) | (6) | 2 | 12 | (12) | – | – | – | (15)
Kućanstva | (11) | (5) | 1 | 5 | (1) | – | – | – | (11)
Faza 2 | (83) | (9) | 8 | (27) | 46 | – | – | – | (65)
Opće države | (1) | – | – | – | 1 | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | (50) | (6) | 5 | (11) | 37 | – | – | – | (25)
Kućanstva | (32) | (3) | 3 | (16) | 8 | – | – | – | (40)
Faza 3 | (165) | (3) | 13 | (1) | (25) | – | 16 | – | (165)
Nefinancijske institucije | (64) | (1) | 3 | – | (7) | – | 3 | – | (66)
Kućanstva | (101) | (2) | 10 | (1) | (18) | – | 13 | – | (99)
POCI | (12) | – | 1 | – | – | – | – | – | (11)
Nefinancijske institucije | (12) | – | 1 | – | – | – | – | – | (11)
Ukupno | (283) | (26) | 28 | (11) | 8 | – | 16 | – | (268)

284
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Kretanje rezervacija – krediti i predujmovi klijentima (nastavak)

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljen o | Prestanak priznavan ja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditno m riziku (neto) | Beznača jne promjen e (neto) | Otpisi | Ostalo | Od
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | (25) | (19) | 8 | 15 | (15) | – | – | – | (36)
Opće države | (1) | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Ostala financijska društva | – | (4) | 3 | – | – | – | – | – | (1)
Nefinancijske institucije | (14) | (9) | 4 | 7 | (7) | – | – | – | (19)
Kućanstva | (10) | (6) | 1 | 8 | (8) | – | – | – | (15)
Faza 2 | (61) | (4) | 9 | (25) | 28 | – | – | – | (53)
Opće države | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | (23) | (1) | 5 | (5) | 15 | – | – | – | (9)
Kućanstva | (38) | (3) | 4 | (20) | 13 | – | – | – | (44)
Faza 3 | (147) | (7) | 18 | (1) | (29) | – | 20 | – | (146)
Nefinancijske institucije | (55) | (1) | 7 | – | (6) | – | 4 | – | (51)
Kućanstva | (92) | (6) | 11 | (1) | (23) | – | 16 | – | (95)
POCI | (11) | – | 4 | – | (3) | – | 1 | – | (9)
Nefinancijske institucije | (11) | – | 4 | – | (3) | – | 1 | – | (9)
Ukupno | (244) | (30) | 39 | (11) | (19) | – | 21 | – | (244)

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljen o | Prestanak priznavan ja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditno m riziku (neto) | Beznača jne promjen e (neto) | Otpisi | Ostalo | Od
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | (17) | (12) | 6 | 16 | (15) | – | – | (3) | (25)
Opće države | (1) | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Ostala financijska društva | – | (3) | 3 | – | – | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | (10) | (5) | 2 | 12 | (13) | – | – | – | (14)
Kućanstva | (6) | (4) | 1 | 4 | (2) | – | – | (3) | (10)
Faza 2 | (78) | (9) | 7 | (25) | 45 | – | – | (1) | (61)
Opće države | (1) | – | – | – | 1 | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | (48) | (6) | 4 | (10) | 37 | – | – | – | (23)
Kućanstva | (29) | (3) | 3 | (15) | 7 | – | – | (1) | (38)
Faza 3 | (140) | (3) | 12 | (1) | (25) | – | 15 | (5) | (147)
Nefinancijske institucije | (52) | (1) | 3 | – | (7) | – | 3 | (1) | (55)
Kućanstva | (88) | (2) | 9 | (1) | (18) | – | 12 | (4) | (92)
POCI | (12) | – | 1 | – | – | – | – | – | (11)
Nefinancijske institucije | (12) | – | 1 | – | – | – | – | – | (11)
Ukupno | (247) | (24) | 26 | (10) | 5 | – | 15 | (9) | (244)

Stupac “Promjene u kreditnom riziku” također uključuje nepovoljan učinak prolaska vremena (“unwinding korekcija”) tijekom
vijeka trajanja očekivanih novčanih manjkova kredita i predujmova klijentima po amortiziranom trošku raspoređenih u fazu 3 za
bilo koje razdoblje tijekom godine, kao i POCI kredita i predujmova klijentima. Ovaj negativan učinak iznosio je 3 milijuna EUR za
Grupu i 2 milijuna EUR za Banku (2024.: 3 milijuna EUR za Grupu i 2 milijuna EUR za Banku) kumulativno za 2025. godinu što
također odražava nepriznati prihod od kamata pripadajućih kredita i predujmova klijentima po amortiziranom trošku tijekom
godine.
Stupac “Neznačajne promjene (neto)” odražava učinak na ispravke vrijednosti koji proizlazi iz izmjena ugovornih uvjeta kredita i
predujmova klijentima po amortiziranom trošku koje ne uzrokuju njihov potpuni prestanak priznavanja. Korištenje ispravaka
vrijednosti uzrokovano potpunim ili djelomičnim otpisom kredita i predujmova klijentima po amortiziranom trošku iskazano je u
stupcu “Otpisi”.
285
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Jedan značajan pokretač kretanja ispravaka vrijednosti za ovu godinu je prijenos pripadajućih instrumenata između različitih faza
umanjenja vrijednosti. Bruto knjigovodstvena vrijednost kredita i predujmova klijentima po amortiziranom trošku na kraju godine
koji su na dan 31. prosinca 2025. dodijeljeni drugačijoj fazi u odnosu na 1. siječnja 2025. (ili na dan početnog priznavanja, ako je
nastao tijekom godine) sažeti su u nastavku:
Transferi bruto knjigovodstvene vrijednosti između faza umanjenja vrijednosti za kredite i predujmove klijentima
po amortiziranom trošku

GRUPA
| Transfer između faze 1 i faze 2 | Transfer između faze 2 i faze 3 | Transfer između faze 1 i faze 3 | POCI
u milijunima EUR | U fazu 2 iz faze 1 | U fazu 1 iz faze 2 | U fazu 3 iz faze 2 | U fazu 2 iz faze 3 | U fazu 3 iz faze 1 | U fazu 1 iz faze 3 | Iz statusa ispunjenja obveza u status neispunjenj a obveza | Iz statusa neispunjenj a obveza u status ispunjenja obveza
2025 |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | – | 8 | – | – | – | – | – | –
Ostala financijska društva | – | 1 | – | – | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | 103 | 142 | 9 | 4 | 13 | – | – | –
Kućanstva | 367 | 314 | 24 | 12 | 27 | 3 | – | –
Ukupno | 470 | 465 | 33 | 16 | 40 | 3 | – | –

GRUPA
| Transfer između faze 1 i faze 2 | Transfer između faze 2 i faze 3 | Transfer između faze 1 i faze 3 | POCI
u milijunima EUR | U fazu 2 iz faze 1 | U fazu 1 iz faze 2 | U fazu 3 iz faze 2 | U fazu 2 iz faze 3 | U fazu 3 iz faze 1 | U fazu 1 iz faze 3 | Iz statusa ispunjenja obveza u status neispunjenj a obveza | Iz statusa neispunjenj a obveza u status ispunjenja obveza
2024 |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 4 | 14 | – | – | – | – | – | –
Ostala financijska društva | 2 | – | – | – | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | 198 | 517 | 13 | – | 13 | – | – | –
Kućanstva | 330 | 95 | 27 | 6 | 29 | 1 | – | –
Ukupno | 534 | 626 | 40 | 6 | 42 | 1 | – | –

BANKA
| Transfer između faze 1 i faze 2 | Transfer između faze 2 i faze 3 | Transfer između faze 1 i faze 3 | POCI
u milijunima EUR | U fazu 2 iz faze 1 | U fazu 1 iz faze 2 | U fazu 3 iz faze 2 | U fazu 2 iz faze 3 | U fazu 3 iz faze 1 | U fazu 1 iz faze 3 | Iz statusa ispunjenja obveza u status neispunjenj a obveza | Iz statusa neispunjenj a obveza u status ispunjenja obveza
2025 |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | – | 8 | – | – | – | – | – | –
Ostala financijska društva | – | 1 | – | – | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | 71 | 123 | 9 | 4 | 12 | – | – | –
Kućanstva | 352 | 308 | 23 | 12 | 26 | 3 | – | –
Ukupno | 423 | 440 | 32 | 16 | 38 | 3 | – | –

286
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Transferi bruto knjigovodstvene vrijednosti između faza umanjenja vrijednosti za kredite i predujmove klijentima
po amortiziranom trošku (nastavak)

BANKA
| Transfer između faze 1 i faze 2 | Transfer između faze 2 i faze 3 | Transfer između faze 1 i faze 3 | POCI
u milijunima EUR | U fazu 2 iz faze 1 | U fazu 1 iz faze 2 | U fazu 3 iz faze 2 | U fazu 2 iz faze 3 | U fazu 3 iz faze 1 | U fazu 1 iz faze 3 | Iz statusa ispunjenja obveza u status neispunjenj a obveza | Iz statusa neispunjenj a obveza u status ispunjenja obveza
2024 |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 4 | 14 | – | – | – | – | – | –
Ostala financijska društva | 2 | – | – | – | – | – | – | –
Nefinancijske institucije | 174 | 505 | 13 | – | 13 | – | – | –
Kućanstva | 320 | 87 | 26 | 6 | 28 | 1 | – | –
Ukupno | 500 | 606 | 39 | 6 | 41 | 1 | – | –

Ukupna bruto knjigovodstvena vrijednost kredita i predujmova klijentima po amortiziranom trošku na kraju godine koji su se
početno priznali tijekom 2025. godine i nisu se u potpunosti prestali priznavati do 31. prosinca 2025. iznosi 3.199 milijuna EUR za
Grupu i 2.985 milijuna EUR za Banku (2024.: 2.632 milijuna EUR za Grupu i 2.459 milijuna EUR za Banku), od čega promjene
bruto knjigovodstvene vrijednosti koje su doprinijele promjenama ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke su rezultat značajnih
ugovornih izmjena u iznosu od 439 milijuna EUR za Grupu i za Banku (2024.: 316 milijuna EUR za Grupu i za Banku) i kupnji
izvršenih tijekom izvještajnog razdoblja u iznosu od 1 milijun EUR za Grupu i za Banku (2024.: 1 milijuna EUR za Grupu i za
Banku).
Bruto knjigovodstvena vrijednost kredita i predujmova klijentima po amortiziranom trošku koji su na stanju 1. siječnja 2025. i koji
su se u potpunosti prestali priznavati (većinom zbog dospijeća) tijekom 2025. godine iznose 1.680 milijuna EUR za Grupu i 1.609
milijuna EUR za Banku (2024.: 999 milijuna EUR za Grupu i 935 milijuna EUR za Banku), od čega promjene bruto
knjigovodstvene vrijednosti koje su doprinijele promjenama ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke su rezultat značajnih
ugovornih izmjena u iznosu od 731 milijuna EUR za Grupu i za Banku (2024.: 268 milijuna EUR za Grupu i za Banku) i prodaja
izvršenih tijekom izvještajnog razdoblja u iznosu od nula za Grupu i za Banku (2024.: nula milijun EUR za Grupu i za Banku).
Nediskontirani iznos očekivanih kreditnih gubitaka kroz vijeka trajanja koji su uzeti u obzir pri početnom mjerenju kredita i
predujmova klijentima po amortiziranom trošku početno priznatih i identificiranih kao POCI tijekom 2025. godine iznosio je 3
milijun EUR za Grupu i 2 miliona EUR za Banku (2024.: 1 milijun EUR za Grupu i Banku).
Kretanje rezervacija – potraživanja od kupaca i ostala potraživanja

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Beznačajne promjene (neto) | Otpisi | Ostalo | Od
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | (1) | (1) | 1 | – | – | – | – | – | (1)
Faza 2 | (1) | (1) | 1 | – | – | – | – | – | (1)
Faza 3 | (12) | – | 3 | – | (5) | – | 1 | – | (13)
Ukupno | (14) | (2) | 5 | – | (5) | – | 1 | – | (15)

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Beznačajne promjene (neto) | Otpisi | Ostalo | Od
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | (3) | (1) | 1 | – | 2 | – | – | – | (1)
Faza 2 | – | – | – | – | (1) | – | – | – | (1)
Faza 3 | (12) | – | 2 | – | (4) | – | 2 | – | (12)
Ukupno | (15) | (1) | 3 | – | (3) | – | 2 | – | (14)

287
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Beznačajne promjene (neto) | Otpisi | Ostalo | Od
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | (1) | (1) | 1 | – | – | – | – | – | (1)
Faza 2 | (1) | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Faza 3 | (11) | – | 3 | – | (4) | – | 1 | – | (11)
Ukupno | (13) | (1) | 4 | – | (4) | – | 1 | – | (13)

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Beznačajne promjene (neto) | Otpisi | Ostalo | Od
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | (1) | – | – | 2 | – | – | (1) | (1) | –
Faza 2 | – | – | – | (1) | – | – | – | (1) | –
Faza 3 | (5) | – | – | – | (2) | – | 2 | (6) | (11)
Ukupno | (6) | (1) | – | – | (1) | – | 2 | (7) | (13)

Ukupna bruto knjigovodstvena vrijednost potraživanja od kupaca i ostalih potraživanja na kraju godine koja su se početno priznala
tijekom 2025. godine i nisu se u potpunosti prestala priznavati do 31. prosinca 2025. iznose 137 milijuna EUR za Grupu i 133
milijuna EUR za Banku (2024.: 169 milijuna EUR za Grupu i 167 milijuna EUR za Banku), od čega promjene bruto
knjigovodstvene vrijednosti koje su doprinijele promjenama ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke su rezultat kupnji izvršenih
tijekom izvještajnog razdoblja u iznosu od 115 milijuna EUR za Grupu i za Banku (2024.: 97 milijuna EUR za Grupu i za Banku).
Bruto knjigovodstvena vrijednost potraživanja od kupaca i ostalih potraživanja koja su na stanju 1. siječnja 2025. i koja su se u
potpunosti prestala priznavati (dospijeće) tijekom 2025. godine iznose 88 milijuna EUR za Grupu i 86 milijuna EUR za Banku
(2024.: 62 milijun EUR za Grupu i 57 milijuna EUR za Banku), od čega promjene bruto knjigovodstvene vrijednosti koje su
doprinijele promjenama ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke su rezultat otpisa izvršenih tijekom izvještajnog razdoblja u
iznosu od 2 milijun EUR za Grupu i za Banku (2024.: 1 milijun EUR za Grupu i za Banku).
FINANCIJSKA IMOVINA PO FER VRIJEDNOSTI KROZ OSTALU SVEOBUHVATNU DOBIT – DUŽNIČKI INSTRUMENTI
Kretanje rezervacija – dužnički instrumenti financijske imovine

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Ostalo | Od
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | – | – | – | 1 | (1) | – | –
Faza 2 | (1) | – | – | – | 1 | – | –
Ukupno | (1) | – | – | 1 | – | – | –

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Ostalo | Od
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | (1) | – | 1 | – | – | – | –
Faza 2 | (2) | – | – | – | 1 | – | (1)
Ukupno | (3) | – | 1 | – | 1 | – | (1)

288
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Ostalo | Od
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | – | 1 | – | – | (1) | – | –
Faza 2 | (1) | – | – | – | 1 | – | –
Ukupno | (1) | 1 | – | – | – | – | –

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Ostalo | Od
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | (1) | – | 1 | – | – | – | –
Faza 2 | (2) | – | – | – | 1 | – | (1)
Ukupno | (3) | – | 1 | – | 1 | – | (1)

Jedan značajan pokretač iznad prikazanih kretanja ispravaka vrijednosti za ovu godinu je prijenos pripadajućih instrumenata
između različitih faza umanjenja vrijednosti. Bruto knjigovodstvena vrijednost dužničnih vrijednosnih papira čija se fer vrijednost
mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit na kraju godine koji su na dan 31. prosinca 2025. dodijeljeni različitoj fazi u odnosu na 1.
siječnja 2025. (ili na dan početnog priznavanja, ako su kupljeni tijekom godine) sažeti su u nastavk u:
Transfer između Faze 1 i Faze 2 – dužnički instrumenti financijske imovine

| GRUPA | BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025 | 2024 | 2025
Transfer između faze 1 i faze 2 | – | 22 | – | 22

Ukupna bruto knjigovodstvena vrijednost dužničnih vrijednosnih papira čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit
na kraju godine koja su se početno priznala tijekom 2025. godine i nisu se u potpunosti prestala priznavati do 31. prosinca 2025.
iznosi 441 milijuna EUR za Grupu i 386 milijuna EUR za Banku (2024.: 330 milijuna EUR za Grupu i Banku).
Bruto knjigovodstvena vrijednost dužničkih vrijednosnih papira čija se fer vrijednost mjeri kroz ostalu sveobuhvatnu dobit koja su
na stanju 1. siječnja 2025. i koja su se u potpunosti prestala priznavati tijekom 2025. godine iznosi 238 milijuna EUR za Grupu i 209
milijuna EUR za Banku (2024.: 472 milijuna EUR za Grupu i 466 milijuna EUR za Banku), od čega promjene bruto
knjigovodstvene vrijednosti koje su doprinijele promjenama ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke su rezultat prodaja izvršenih
tijekom izvještajnog razdoblja u iznosu od 30 milijuna EUR za Grupu i za Banku (2024.: 34 milijuna EUR za Grupu i 31 milijuna
EUR za Banku).
POTRAŽIVANJA S OSNOVE FINANCIJSKOG NAJMA
Kretanje rezervacija – potraživanja s osnove financijskog najma

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Beznačajne promjene (neto) | Otpisi | Ostalo | Od
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | (1) | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Faza 2 | (1) | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Faza3 | (1) | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Ukupno | (3) | – | – | – | – | – | – | – | (3)

289
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Beznačajne promjene (neto) | Otpisi | Ostalo | Od
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | (1) | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Faza 2 | (1) | – | – | – | – | – | – | – | (1)
Faza3 | (2) | – | 1 | – | – | – | – | – | (1)
Ukupno | (4) | – | 1 | – | – | – | – | – | (3)

Korištenje ispravaka vrijednosti uzrokovano potpunim ili djelomičnim otpisom potraživanja s osnove financijskog najma iskazano
je u stupcu “Otpisi”.
Jedan značajan pokretač kretanja ispravaka vrijednosti za ovu godinu je prijenos pripadajućih instrumenata između različitih faza
umanjenja vrijednosti. Bruto knjigovodstvena vrijednost potraživanja s osnove financijskog najma na kraju godine koji su na dan
31. prosinca 2025. dodijeljeni različitoj fazi u odnosu na 1. siječnja 2025. (ili na dan početnog priznavanja, ako su kupljeni tijekom
godine) sažeti su u nastavk u:
Transferi između faza – potraživanja s osnove financijskog najma

GRUPA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
Transfer između faze 1 i faze 2 | 81 | 73
U fazu 2 iz faze 1 | 59 | 54
U fazu 1 iz faze 2 | 22 | 19
Transfer između faze 2 i faze 3 | 2 | 2
U fazu 3 iz faze 2 | 1 | 2
U fazu 2 iz faze 3 | 1 | –
Transfer između faze 1 i faze 3 | 2 | 1
U fazu 3 iz faze 1 | 2 | 1
U fazu 1 iz faze 3 | – | –

Ukupna bruto knjigovodstvena vrijednost potraživanja s osnove financijskog najma na kraju godine koja su početno priznata
tijekom 2024. godine i nisu se u potpunosti prestala priznavati do 31. prosinca 2025. iznose nula za Grupu i za banku (2024.: 221
milijuna EUR za Grupu i nula za banku).
Bruto knjigovodstvena vrijednost potraživanja s osnove financijskog najma koja su na stanju 1. siječnja 2025. i koja su se u
potpunosti prestala priznavati (dospijeće) tijekom 2025. godine iznosi 109 milijuna EUR za Grupu (2024.: 313 milijuna EUR za
Grupu i nula za Banku).
POTENCIJALNE KREDITNE OBVEZE I FINANCIJSKE GARANCIJE
Kretanje rezervacija – potencijalne kreditne obveze i financijske garancije

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Ostalo | Od
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | 10 | 10 | (3) | (5) | (2) | – | 10
Faza 2 | 9 | – | (2) | 6 | – | – | 13
Faza 3 | 4 | – | (1) | – | 3 | – | 6
Ukupno | 23 | 10 | (6) | 1 | 1 | – | 29

290
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje

GRUPA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Ostalo | Od
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | 7 | 12 | (6) | (2) | (1) | – | 10
Faza 2 | 6 | – | (4) | 8 | (1) | – | 9
Faza 3 | 4 | – | (4) | – | 4 | – | 4
Ukupno | 17 | 12 | (14) | 6 | 2 | – | 23

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Ostalo | Od
| Siječanj 2025 |  |  |  |  |  | Prosinac 2025
Faza 1 | 9 | 9 | (3) | (5) | (1) | – | 9
Faza 2 | 9 | – | (2) | 7 | – | – | 14
Faza 3 | 4 | – | (1) | – | 3 | – | 6
Ukupno | 22 | 9 | (6) | 2 | 2 | – | 29

BANKA
u milijunima EUR | Od | Nabavljeno | Prestanak priznavanja | Prelazak između faza | Ostale promjene u kreditnom riziku (neto) | Ostalo | Od
| Siječanj 2024 |  |  |  |  |  | Prosinac 2024
Faza 1 | 5 | 10 | (6) | (1) | (2) | 3 | 9
Faza 2 | 6 | – | (4) | 8 | (1) | – | 9
Faza 3 | 4 | – | (4) | – | 4 | – | 4
Ukupno | 15 | 10 | (14) | 7 | 1 | 3 | 22

Jedan značajan pokretač kretanja ispravaka vrijednosti za ovu godinu je prijenos pripadajućih instrumenata između različitih faza
umanjenja vrijednosti. Nominalna vrijednost potencijalnih kreditnih obveza i financijskih garancija na kraju godine koji su na dan
31. prosinca 2025. dodijeljeni različitoj fazi u odnosu na 1. siječnja 2025. (ili na dan početnog priznavanja, ako su kupljeni tijekom
godine) sažeti su u nastavku:
Transferi između faza – potencijalne kreditne obveze i financijske garancije

u milijunima EUR | Prosinac 2024 | Prosinac 2025 | Prosinac 2024 | Prosinac 2025
Transfer između faze 1 i faze 2 | 285 | 265 | 271 | 246
U fazu 2 iz faze 1 | 184 | 184 | 176 | 172
U fazu 1 iz faze 2 | 101 | 81 | 95 | 74
Prijenosi između faze 2 i stanja u neizvršenju obveza | 2 | 2 | 2 | 2
U stanje u neizvršenju obveza iz faze 2 | 2 | 1 | 2 | 1
U fazu 2 iz stanja u neizvršenju obveza | — | 1 | — | 1
Prijenosi između faze 1 i stanja u neizvršenju obveza | 3 | 4 | 3 | 4
U stanje u neizvršenju obveza iz faze 1 | 3 | 4 | 3 | 4

Nominalna vrijednost neiskorištenih vanbilančnih obveza i financijskih garancija na kraju godine koje su se početno priznale
tijekom 2025. godine i nisu se u potpunosti prestale priznavati do 31. prosinca 2025. iznosi 1.217 milijuna EUR za Grupu i 1.158
milijun EUR za Banku (2024.: 2.001 milijuna EUR za Grupu i 1.851 milijuna EUR za Banku), od čega promjene bruto
knjigovodstvene vrijednosti koje su doprinijele promjenama ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke su rezultat značajnih
ugovornih izmjena u iznosu od 28 milijuna EUR za Grupu i za Banku (2024.: 42 milijuna EUR za Grupu i za Banku) i nije bilo
izvršenih kupnji tijekom izvještajnog razdoblja niti za Grupu niti za Banku (2024.: 2 milijun EUR za Grupu i za Banku).
291
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Nominalna vrijednost neiskorištenih vanbilančnih obveza i financijskih garancija koje su na stanju 1. siječnja 2025. i koje su se u
potpunosti prestala priznavati (dospijeće) tijekom 2025. godine iznosi 685 milijuna EUR za Grupu i 631 milijuna EUR za Banku
(2024.: 903 milijuna EUR za Grupu i 843 milijun EUR za Banku), od čega promjene bruto knjigovodstvene vrijednosti koje su
doprinijele promjenama ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke su rezultat značajnih ugovornih izmjena u iznosu od 118
milijuna EUR za Grupu i za Banku (2024.: 24 milijuna EUR za Grupu i za Banku).
33. Scenariji korišteni u informacijama o budućim kretanjima i utjecajima krize
Pregled scenarija korištenih u informacijama o budućim kretanjima
UKLJUČIVANJE INFORMACIJA O BUDUĆIM KRETANJIMA
Parametri rizika su određeni tako da odražavaju rizik u određenom trenutku u vremenu (“point-in-time”) te uzimaju u obzir
informacije o budućim kretanjima (“forward-looking information”, FLI), što je rezultiralo uvođenjem osnovnog scenarija i nekoliko
alternativnih scenarija za određene makroekonomske varijable. Alternativni scenariji se deriviraju, zajedno s njihovom
vjerojatnošću nastanka kao devijacija u odnosu na osnovne pretpostavke. Osnovne pretpostavke se određuju interno od strane
Erste Group’s Research Departmenta. S obzirom na višestruke scenarije, “neutralni” PD (kao i LGD, uz par iznimki) prilagođeni su
kroz makro modele koji povezuju značajne makroekonomske varijable s pokazateljima rizika. Koriste se isti modeli
makroekonomskih pomaka kao i za eksterno i interno testiranje otpornosti na stres. Informacije o budućim kretanjima su
uključene za prve tri godine u ECL izračunu. Mjerenje preostalog cjeloživotnog rizika vraća se na uobičajeni ciklus promatranja u
četvrtoj godini.
Prema tome, nepristrani, vjerojatnošću ponderiran ECL koji uključuje informacije o budućim kretanjima izveden je zajedno s
ponderima koji predstavljaju vjerojatnost pojedinog makroekonomskog scenarija.Izbor varijabli ovisi o dostupnosti pouzdanih
predviđanja za lokalno tržište. Ipak, glavni pokazatelj procjene ekonomskog razvoja može se predvidjeti kroz razvoj BDP-a.
Dodatno, ekonomski utjecaji rata u Ukrajini doveli su do rasta inflacije i/ili kamatnih stopa. Modeli makroekonomskih pomaka su
prilagođeni kako bi odražavali očekivane efekte na parametre kreditnog rizika.
ESB Grupa (osim Erste Banke Podgorica) je pregledala FLI u četvrtom kvartalu 2025. sukladno priloženim predviđanjima za
osnovni, povoljni i nepovoljni scenarij. Uzmajući u obzir stabilnaa makroekonomska očekivanja, odlučeno jevjerojatnost ostvarenja
osnovnog scenarija je zadržana na 50% vjerojatnost ostvarenja od 50% zai. Vjerojatnost ostvarenja nepovoljnog scenarija neznatno
je povećana na 23% (22% u 2024.), a vjerojatnost ostvarenja povoljnog scenarija smanjena je na 27% (28% u 2024.). Pristup prema
kojem se pretpostavke scenarija testiranja otpornosti na stres koriste prilikom razvoja nepovoljnog scenarija se više ne koristi.
Pripadajuća analiza osjetljivosti na staging i kreditne gubitke prema makroekonomskim scenarijima može se vidjeti u poglavlju
“Skupna procjena”.
Osnovni scenarij
Erste Bank Hrvatska (EBC) očekuje da će gospodarstvo eurozone zadržati relativno skroman moment rasta BDP-a i u 2026. godini
uslijed geopolitički tenzija i neizvjesnosti vezanih za ekonomske politike. Hrvatska je zadržala solidnu dinamiku rasta iznad
prosjeka EU i u 2025. godini, a taj se trend očekuje i u 2026. godini. Domaća potražnja, koja ostaje podržana nastavkom stabilnog
rasta investicija te osobne potrošnje potpomognute povoljnim trendovima na tržištu rada, trebala bi ostati okosnica rasta. Snažniji
doprinos kroz kanal inozemne potražnje i dalje ostaje opterećen neizvjesnostima povezanih s izgledima rasta u EU.
RIZICI OSNOVNOG SCENARIJA I SCENARIJA TESTIRANJA OTPORNOSTI NA STRESS KAO RAZMATRANJA UZETA
U OBZIR U NEPOVOLJNOM SCENARIJU
Globalni čimbenici poput geopolitičkih napetosti, sve većih prepreka slobodnoj trgovini te nastavka neizvjesnosti oko perspektiva
rasta EU trajnog slabijeg gospodarskog rasta EU ostaju negativni rizici za osnovni scenarij. Ustrajni inflacijski pritisci, koji bi
potaknuli restriktivniju monetarnu politiku, mogli bi zadržati kamatne stope na višim razinama, djelujući i kao prepreka domaćoj
potražnji.
U tablici u nastavku je prikazan očekivani razvoj stope BDP-a, kao glavnog indikatora makroekonomskih kretanja te inflacije, za
sve scenarije, u Hrvatskoj, temeljeno na relevantnosti u modelu makroekonomskih pomaka. Modeli makroekonomskog pomaka
kalibrirani su za tri glavna portfelja: privatne osobe, mikro poduzeća i korporativni klijenti. Kalibracija modela i varijable navedene
u nastavku uključene su u mjerenje očekivanog kreditnog gubitka na dan 31. prosinca 2024. Ishod osnovnog i ponderiranog
scenarija za glavne varijable prikazan je u tabličnom formatu za godine 2026.-202 8.
292
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
O snovni, povoljan i nepovoljan scenarij razvoja BDP-a

Rast BDP-a u % | Scenarij | Vjerojatnost | 2025 | 2026 | 2027 | 2028
2025 |  |  |  |  |  |
Erste&Steiermärkische Bank d.d. | Povoljan | 27 % | 3,1 | 4,8 | 5,3 | 4,9
| Osnovni | 50 % | 3,1 | 2,7 | 2,6 | 2,5
| Nepovoljan | 23 % | 3,1 | 0,6 | (0,1) | 0,1

|  |  | 2024 | 2025 | 2026 | 2027
2024 |  |  |  |  |  |
Erste&Steiermärkische Bank d.d. | Povoljan | 28 % | 3,5 | 4,8 | 5,5 | 4,5
| Osnovni | 50 % | 3,5 | 2,9 | 2,8 | 2,5
| Nepovoljan | 22 % | 3,5 | (3,0) | (1,2) | 0,2

O snovni, povoljan i nepovoljan scenarij razvoja inflacije:

Inflacija u % | Scenarij | Vjerojatnost | 2025 | 2026 | 2027 | 2028
2025 |  |  |  |  |  |
Erste&Steiermärkische Bank d.d. | Povoljan | 27 % | 3,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1
| Osnovni | 50 % | 3,8 | 3,2 | 2,6 | 2,5
| Nepovoljan | 23 % | 3,8 | 4,8 | 7,2 | 5,8

|  |  | 2024 | 2025 | 2026 | 2027
2024 |  |  |  |  |  |
Erste&Steiermärkische Bank d.d. | Povoljan | 28 % | 2,9 | 0,7 | (1,2) | (1,4)
| Osnovni | 50 % | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,5
| Nepovoljan | 22 % | 2,9 | 7,1 | 4,4 | 4,0

S kupna procjena
U 2022., uz standardnu procjenu značajnog povećanja kreditnog rizika, ESB grupa je uvela dodatne kriterije, tj. transfer u stage 2
(skraćeno od „Faza umanjenja 2“) temeljeno na predefiniranim karakteristikama portfelja zbog neizvjesnosti uzrokovane
makroekonomskim kretanjima i geopolitičkim napetostima koje utječu na gospodarsko okruženje. Navedeni pristup je usklađen s
Erste Grupom po poslovnim linijama te odobren od strane menadžmenta. Nakon procjene izuzetaka iz zajedničkih karakteristika
portfelja, potrebno je imati izuzeća od kolektivne procjene prepoznavanja značajnog povećanja kreditnog rizika, ako je pravilno
dokumentirano zašto bi se ponašali drugačije od ostatka portfelja.
2024. godine Erste Grupa je uvela kriterij industrije koji se smatra povezanim s unutarnjim procesima upravljanja rizicima. Cilj
kriterija je povezati procjenu značajnog povećanja kreditnog rizika s industrijskom strategijom koja odražava rizike kojima je
portfelj izložen. U prosincu 2025., od ukupne izloženosti Banke kreditnom riziku, udio portfelja koji je klasificiran kao Stage 2 zbog
skupne procjene kriterijem industrije iznosi 102 milijuna EUR. U poglavljima koja slijede, iznosi i utjecaji prikazani u tablicama
odnose se samo na Banku s obzirom na nematerijalnost povezanih Društava.
293
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Izloženost kreditnom riziku i umanjenja za kreditne gubitke po industrijama i MSFI 9 tretmanu – cikličke industrije

BANKA
u milijunima EUR | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 3 | POCI | Izloženost kreditnom riziku (po amortizirano m trošku i po fer vrijednosti koz ostalu sveobuhvatn u dobit) | Nije predmet MSFI 9 rezerviranja | Ukupno | Rezervacije
2025
Prirodni resursi i roba | 328 | 9 | 8 | 1 | 346 | 38 | 384 | (8)
Opskrba električnom energijom | 698 | 19 | – | – | 717 | 82 | 799 | (4)
od čega kriterij industrije | – | 1 | – | – | 1 | – | 1 | –
Građevina i građevni materijal | 796 | 84 | 25 | 3 | 908 | 236 | 1.144 | (25)
Automoto | 88 | 27 | 1 | 1 | 117 | 36 | 153 | (2)
od čega kriterij industrije | – | 27 | – | – | 27 | – | 27 | (1)
Ciklički potrošački proizvodi | 282 | 29 | 15 | 1 | 327 | 55 | 382 | (11)
od čega kriterij industrije | – | 26 | – | – | 26 | – | 26 | (1)
Neciklički potrošački proizvodi | 544 | 7 | 9 | – | 560 | 83 | 643 | (10)
Strojevi | 179 | 1 | 1 | – | 181 | 51 | 232 | (1)
Transport | 990 | 10 | 3 | – | 1.003 | 38 | 1.041 | (5)
od čega kriterij industrije | – | 1 | – | – | 1 | – | 1 | –
TMT i papir i pakiranje | 155 | 8 | – | – | 163 | 28 | 191 | (1)
od čega kriterij industrije | – | 5 | – | – | 5 | – | – | –
Zdravstvo i usluge | 322 | 49 | 2 | – | 373 | 53 | 426 | (8)
od čega kriterij industrije | – | 14 | – | – | 14 | – | – | (1)
Hoteli i industrija zabave | 953 | 43 | 14 | 2 | 1.012 | 7 | 1.019 | (13)
od čega kriterij industrije | – | 28 | – | – | 28 | – | – | (1)
Nekretnine | 1.005 | 12 | 23 | 5 | 1.045 | 2 | 1.047 | (21)
Javni sektor | 3.663 | 1 | – | – | 3.664 | 5 | 3.669 | (2)
Financijske institucije | 587 | 16 | – | – | 603 | 39 | 642 | (1)
Privatna kućanstva | 3.929 | 914 | 168 | 1 | 5.012 | – | 5.012 | (169)
Ostalo | – | – | – | – | – | – | – | –
Ukupno | 14.519 | 1.229 | 269 | 14 | 16.031 | 753 | 16.784 | (281)

294
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Izloženost kreditnom riziku i umanjenja za kreditne gubitke po industrijama i MSFI 9 tretmanu – cikličke industrije
(nastavak)

BANKA
u milijunima EUR | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 3 | POCI | Izloženost kreditnom riziku (po amortizirano m trošku i po fer vrijednosti koz ostalu sveobuhvatn u dobit) | Nije predmet MSFI 9 rezerviranja | Ukupno | Rezervacije
2024
Prirodni resursi i roba | 328 | 22 | 11 | – | 361 | 40 | 401 | (8)
Opskrba električnom energijom | 678 | 14 | – | – | 692 | 56 | 748 | (3)
od čega kriterij industrije | – | 1 | – | – | 1 | – | 1 | –
Građevina i građevni materijal | 743 | 100 | 20 | 3 | 866 | 179 | 1.045 | (23)
od čega kriterij industrije | – | 21 | – | – | 21 | – | 21 | (1)
Automoto | 108 | 15 | 2 | – | 125 | 16 | 141 | (2)
od čega kriterij industrije | – | 15 | – | – | 15 | – | 15 | –
Ciklički potrošački proizvodi | 269 | 33 | 16 | 1 | 319 | 44 | 363 | (12)
od čega kriterij industrije | – | 31 | – | – | 31 | – | 31 | (1)
Neciklički potrošački proizvodi | 429 | 6 | 11 | 1 | 447 | 48 | 495 | (10)
Strojevi | 152 | 5 | 1 | – | 158 | 63 | 221 | (1)
Transport | 1.039 | 8 | 5 | 1 | 1.053 | 25 | 1.078 | (5)
od čega kriterij industrije | – | 1 | – | – | 1 | – | 1 | –
TMT i papir i pakiranje | 152 | 4 | – | – | 156 | 26 | 182 | (1)
od čega kriterij industrije | – | 1 | – | – | 1 | – | 1 | –
Zdravstvo i usluge | 342 | 20 | 2 | – | 364 | 23 | 387 | (4)
od čega kriterij industrije | – | 12 | – | – | 12 | – | 12 | (1)
Hoteli i industrija zabave | 784 | 98 | 26 | 3 | 911 | 6 | 917 | (22)
od čega kriterij industrije | – | 64 | – | – | 64 | – | 64 | (5)
Nekretnine | 780 | 103 | 16 | 7 | 906 | 2 | 908 | (22)
od čega kriterij industrije | – | 101 | – | – | 101 | – | 101 | (7)
Javni sektor | 3.505 | 125 | – | – | 3.630 | – | 3.630 | (4)
Financijske institucije | 303 | 7 | – | – | 310 | 41 | 351 | (1)
Privatna kućanstva | 3.336 | 941 | 161 | – | 4.438 | – | 4.438 | (150)
Ostalo | – | – | – | – | – | – | – | –
Ukupno | 12.948 | 1.501 | 271 | 16 | 14.736 | 569 | 15.305 | (268)

295
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
UČINAK NA OČEKIVANI KREDITNI GUBITAK
U nastavku su prikazane tablice utjecaja skupne procjene prepoznavanja značajnog kreditnog rizika te uključivanja informacija o
budućim makroekonomskim kretanjima (FLI) iz perspektive migracije izloženosti u fazu umanjenja 2 te pripadajućim efektom na
kreditne gubitke. Analize osjetljivosti i pripadajući efekti za osnovni, nepovoljni i povoljni scenarij su također prikazani u tablicama
u nastavku. Efekti su prikazani po industrijama.
Izloženost u stage-u 2 zbog primjene kriterija industrije iznosila je 102 milijuna EUR u prosincu 2025., s dodatnim rezervacijama
alociranim u iznosu od 4 milijuna EUR. Parametri kreditnog rizika ponovno su procijenjeni obzirom na nove scenarije za buduća
makroekonomska kretanja u četvrtom kvartalu 2025. Uzimajući u obzir pregled prilagodbi unutar modela (promjena pondera),
izloženost klasificirana kao stage 2 uzrokovano ažuriranjem FLI-a bilježi smanjenje te iznosi 31 milijun EUR (2024: 91 milijun
EUR). Ažuriranje FLI-a doprinosi razini rezervacija alociranih u stage 2 zbog ažuriranja FLI-a; 26 milijuna EUR na kraju 2025.
godine u odnosu na 25 milijuna EUR krajem 2024. godine. Simulacija scenarija predstavlja analizu osjetiljivosti koja uzima u obzir
samo promjene zbog različitih vrijednosti PD-a ukoliko bi osnovni, povoljan i nepovoljan FLI scenarij imao ponder 100%.
Osjetljivost tih scenarija se računa u odnosu na trenutne produkcijske ponderirane scenarije s uključenim FLI pomacima (ponderi i
scenariji su priloženi u odjeljku „Uključivanje informacija o budućim kretanjima“ iznad). Svrstavanje u stage i rezervacije su
simulirani pomoću PD-jeva iz scenarija.
Uključivanje 100% osnovnog scenarija umjesto trenutnog vjerojatnošću ponderiranog, dovelo bi do povećanja izloženosti u stage-u
2 za 0,16 milijuna EUR, što bi rezultiralo povećanjem rezervacija od 0,12 milijuna EUR. Nepovoljan scenarij bi doveo do dodatnih
98 milijuna EUR migracija izloženosti u stage 2 u odnosu na vjerojatnošću ponderiran FLI, što bi rezultiralo promjenom rezervacija
od 8 milijuna EUR.
Kod promjena rezervacija, pozitivni znak (+) znači otpuštanje, dok negativni znak (-) znači alokaciju. Vrijednosti u tablicama su
rezultat internih simulacija.
296
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Informacije o budućim makroekonomskim kretanjima (FLI) i portfeljni kriteriji
uzrokovani energetskom krizom
U tjecaj na izloženost kreditnom riziku

BANKA
| Trenutno stanje - parametri (FLI uključen) | Simulacije - razlika u odnosu na - utjecaj FLI pomaka
| Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Ukupno | Stage 2 pod utjecajem | Povoljan scenarij | Osnovni scenarij | Nepovoljan scenarij
u milijunima EUR |  |  |  | Kriterij industrije | FLI pomaci |  |  |
2025 |  |  |  |  |  |  |  |
Erste&Steiermärkische Bank d.d. | 14.519 | 1.229 | 15.748 | 92 | 31 | 7 | – | (98)

BANKA
| Trenutno stanje - parametri (FLI uključen) | Simulacije - razlika u odnosu na - utjecaj FLI pomaka
| Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Ukupno | Stage 2 pod utjecajem | Povoljan scenarij | Osnovni scenarij | Nepovoljan scenarij
u milijunima EUR |  |  |  | Kriterij industrije | FLI pomaci |  |  |
2024 |  |  |  |  |  |  |  |
Erste&Steiermärkische Bank d.d. | 12.948 | 1.501 | 14.449 | 200 | 91 | 4 | 1 | (17)

U tjecaj na umanjenja za kreditne gubitke

BANKA
| Trenutno stanje - parametri (FLI uključen) | Simulacije - razlika u odnosu na - utjecaj FLI pomaka
| Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Ukupno | Stage 2 pod utjecajem | Povoljan scenarij | Osnovni scenarij | Nepovoljan scenarij
u milijunima EUR |  |  |  | Kriterij industrije | FLI pomaci |  |  |
2025 |  |  |  |  |  |  |  |
Erste&Steiermärkische Bank d.d. | (46) | (70) | (116) | (2) | 26 | 3 | – | (8)

BANKA
| Trenutno stanje - parametri (FLI uključen) | Simulacije - razlika u odnosu na - utjecaj FLI pomaka
| Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Ukupno | Stage 2 pod utjecajem | Povoljan scenarij | Osnovni scenarij | Nepovoljan scenarij
u milijunima EUR |  |  |  | Kriterij industrije | FLI pomaci |  |  |
2024 |  |  |  |  |  |  |  |
Erste&Steiermärkische Bank d.d. | (35) | (73) | (108) | 9 | 25 | 2 | 1 | (4)

297
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Utjecaj na izloženost kreditnom riziku po industrijama

BANKA
| Trenutno stanje - parametri (FLI uključen) | Efekt kriterija industrije | Efekt FLI pomaka
u milijunima EUR | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2
2025 |  |  |  |  |  |
Prirodni resursi i roba | 328 | 9 | 328 | 9 | 329 | 8
Opskrba električnom energijom | 698 | 19 | 699 | 18 | 699 | 18
od čega kriterij industrije | – | 1 | – | 1 | – | –
Građevina i građevni materijal | 796 | 84 | 796 | 84 | 804 | 76
od čega kriterij industrije |  |  |  |  |  |
Automoto | 88 | 27 | 115 | – | 88 | 27
od čega kriterij industrije | – | 27 | – | 27 | – | –
Ciklički potrošački proizvodi | 282 | 29 | 308 | 3 | 284 | 27
od čega kriterij industrije | – | 26 | – | 26 | – | –
Neciklički potrošački proizvodi | 544 | 7 | 544 | 7 | 545 | 6
Strojevi | 179 | 1 | 179 | 1 | 179 | 1
Transport | 990 | 10 | 991 | 9 | 991 | 9
od čega kriterij industrije | – | 1 | – | 1 | – | –
TMT i papir i pakiranje | 155 | 8 | 160 | 3 | 156 | 7
od čega kriterij industrije | – | 5 | – | 5 | – | –
Zdravstvo i usluge | 322 | 49 | 336 | 35 | 323 | 48
od čega kriterij industrije | – | 14 | – | 14 | – | –
Hoteli i industrija zabave | 953 | 43 | 981 | 15 | 953 | 43
od čega kriterij industrije | – | 28 | – | 28 | – | –
Nekretnine | 1.005 | 12 | 1.005 | 12 | 1.006 | 11
od čega kriterij industrije |  |  |  |  |  |
Javni sektor | 3.663 | 1 | 3.663 | 1 | 3.663 | 1
Financijske institucije | 587 | 16 | 587 | 16 | 587 | 16
Privatna kućanstva | 3.929 | 914 | 3.929 | 914 | 3.945 | 898
Ostalo | – | – | – | – | – | –
Ukupno | 14.519 | 1.229 | 14.621 | 1.127 | 14.552 | 1.196

298
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Utjecaj na izloženost kreditnom riziku po industrijama (nastavak)

BANKA
| Trenutno stanje - parametri (FLI uključen) | Efekt kriterija industrije | Efekt FLI pomaka
u milijunima EUR | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2
2024 |  |  |  |  |  |
Prirodni resursi i roba | 328 | 22 | 328 | 22 | 333 | 17
Opskrba električnom energijom | 678 | 14 | 679 | 13 | 679 | 13
od čega kriterij industrije | – | 1 | – | 1 | – | –
Građevina i građevni materijal | 743 | 100 | 762 | 81 | 748 | 95
od čega kriterij industrije | – | 19 | – | 19 | – | –
Automoto | 108 | 15 | 115 | 8 | 111 | 12
od čega kriterij industrije | – | 8 | – | 8 | – | –
Ciklički potrošački proizvodi | 269 | 33 | 293 | 9 | 277 | 25
od čega kriterij industrije | – | 25 | – | 25 | – | –
Neciklički potrošački proizvodi | 429 | 6 | 429 | 6 | 429 | 6
Strojevi | 152 | 5 | 152 | 5 | 152 | 5
Transport | 1.039 | 8 | 1.040 | 7 | 1.039 | 8
od čega kriterij industrije | – | 1 | – | 1 | – | –
TMT i papir i pakiranje | 152 | 4 | 152 | 4 | 152 | 4
od čega kriterij industrije | – | 1 | – | 1 | – | –
Zdravstvo i usluge | 342 | 20 | 355 | 7 | 351 | 11
od čega kriterij industrije | – | 12 | – | 12 | – | –
Hoteli i industrija zabave | 784 | 98 | 828 | 54 | 799 | 83
od čega kriterij industrije | – | 51 | – | 51 | – | –
Nekretnine | 780 | 103 | 872 | 11 | 812 | 71
od čega kriterij industrije | – | 92 | – | 92 | – | –
Javni sektor | 3.505 | 125 | 3.505 | 125 | 3.505 | 125
Financijske institucije | 303 | 7 | 303 | 7 | 303 | 7
Privatna kućanstva | 3.336 | 941 | 3.336 | 941 | 3.350 | 927
Ostalo | – | – | – | – | – | –
Ukupno | 12.948 | 1.501 | 13.149 | 1.300 | 13.040 | 1.409

299
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Utjecaj na rezervacije po industrijama (nastavak)

BANKA
| Trenutno stanje - parametri (FLI uključen) | Efekt kriterija industrije | Efekt FLI pomaka
u milijunima EUR | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2
2025 |  |  |  |  |  |
Prirodni resursi i roba | (2) | (1) | (2) | (1) | (1) | –
Opskrba električnom energijom | (3) | (1) | (3) | (1) | (2) | (1)
od čega kriterij industrije |  | – | – |  | – | –
Građevina i građevni materijal | (3) | (3) | (3) | (3) | (3) | (3)
od čega kriterij industrije |  |  |  |  |  |
Automoto | – | (1) | – | – | – | (1)
od čega kriterij industrije |  | (1) | – |  | – | (1)
Ciklički potrošački proizvodi | (1) | (1) | (2) | (1) | (1) | (1)
od čega kriterij industrije |  | (1) | – |  | – | (1)
Neciklički potrošački proizvodi | (2) | – | (2) | – | (2) | –
Strojevi | (1) | – | (1) | – | – | –
Transport | (2) | (1) | (2) | (1) | (2) | –
od čega kriterij industrije |  | – | – |  | – | –
TMT i papir i pakiranje | (1) | – | (1) | – | (1) | –
od čega kriterij industrije |  | – | – |  | – | –
Zdravstvo i usluge | (2) | (4) | (2) | (4) | (1) | (4)
od čega kriterij industrije |  | (1) | – |  | – | –
Hoteli i industrija zabave | (4) | (3) | (4) | (1) | (4) | (2)
od čega kriterij industrije |  | (2) | (1) |  | – | (1)
Nekretnine | (6) | (1) | (6) | (1) | (6) | (1)
od čega kriterij industrije |  |  |  |  |  |
Javni sektor | (2) | – | (2) | – | (1) | –
Financijske institucije | (1) | – | (1) | – | (1) | –
Privatna kućanstva | (16) | (54) | (16) | (54) | (11) | (40)
Ostalo | – | – | – | – | – | –
Ukupno | (46) | (70) | (47) | (67) | (36) | (53)

300
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Utjecaj na izloženost kreditnom riziku po industrijama (nastavak)

BANKA
| Trenutno stanje - parametri (FLI uključen) | Efekt kriterija industrije | Efekt FLI pomaka
u milijunima EUR | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2 | Faza umanjenja 1 | Faza umanjenja 2
2024 |  |  |  |  |  |
Prirodni resursi i roba | (2) | (1) | (2) | (1) | (1) | (1)
Opskrba električnom energijom | (2) | – | (2) | (1) | (2) | –
od čega kriterij industrije | – | – | – | – | – | –
Građevina i građevni materijal | (3) | (5) | (3) | (4) | (2) | (4)
od čega kriterij industrije | – | (1) | (1) | – | – | (1)
Automoto | – | (1) | (1) | (1) | – | (1)
od čega kriterij industrije | – | – | – | – | – | –
Ciklički potrošački proizvodi | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1)
od čega kriterij industrije | – | (1) | (1) | – | – | –
Neciklički potrošački proizvodi | (2) | (1) | (2) | – | (2) | –
Strojevi | – | – | (1) | – | – | –
Transport | (2) | (1) | (2) | (1) | (1) | –
od čega kriterij industrije | – | – | – | – | – | –
TMT i papir i pakiranje | (1) | – | (1) | – | (1) | –
od čega kriterij industrije | – | – | – | – | – | –
Zdravstvo i usluge | (2) | (1) | (2) | (1) | (1) | (1)
od čega kriterij industrije | – | (1) | (1) | – | – | –
Hoteli i industrija zabave | (3) | (7) | (4) | (5) | (3) | (7)
od čega kriterij industrije | – | (5) | (5) | – | – | (4)
Nekretnine | (4) | (8) | (6) | (1) | (4) | (5)
od čega kriterij industrije | – | (7) | (7) | – | – | (4)
Javni sektor | (1) | (3) | (1) | (3) | (1) | (2)
Financijske institucije | (1) | – | (1) | – | (1) | –
Privatna kućanstva | (11) | (44) | (12) | (43) | (8) | (32)
Ostalo | – | – | – | – | – | –
Ukupno | (35) | (73) | (41) | (62) | (28) | (54)

301
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
34. Reprogrami, refinanciranje i restrukturiranje (eng. forbearance)
Reprogram podrazumijeva promjenu ugovornih odredbi klijenta kao što su dospijeće, kamatna stopa, naknada, iznos glavnice ili
kombinaciju istih.
U slučaju da je restrukturiranjem napravljen ustupak klijentu koji se nalazi u pogoršanom financijskom položaju ili se suočava sa
poteškoćama u podmirenju ugovorenih financijskih obveza, restrukturiranje se smatra forbearance.
Izloženost u forbearanceu se procjenjuje na razini pojedinog ugovora te predstavlja samo restrukturiranu izloženost, a isključuje
ostale izloženosti koje klijent ima, ukoliko nisu bile predmet restrukturiranja.
Odluka o odobrenju forbearance pokreće klasifikaciju kao performing forbearance i znači da je ispunjen bilo koji od sljedećih
uvjeta:
• Modifikacija / refinanciranje ugovora ne bi bila odobrena u slučaju da klijent nije bio u financijskim poteškoćama,
• Postoji razlika u korist klijenta između modificiranog ugovora / refinanciranja te prethodnih uvjeta u ugovoru,
• Modificiran ugovor / refinanciranje uključuje povoljnije uvjete nego bi drugi klijenti sličnog profila rizičnosti mogli dobiti
u Banci.
• Modifikacija ugovora uključuje potpuno ili djelomično otkazivanje duga otpisom duga na bilo kojoj kreditnoj obvezi
klijenta.
• Aktivacija ugrađenih forbearance klauzula.
• Svaki prolongat (waiver) povrede financijskog default kovenanta.
Forbearance može biti iniciran od strane Banke ili klijenta (kao razlog gubitka posla, bolesti itd.).
Forbearance mjere se dijele i izvještavaju kao:
• Prihodujući forbearance (uključivo prihodujući forbearance u periodu iskušenja koji je unaprijeđen iz neprihodujućeg
forbearancea)
• Neprihodujući forbearance.
U donjoj tablici je dan usporedan prikaz forbearancea i izloženosti kreditnom riziku i rezervacije za Banku i Grupu na 31. prosinca
2025. i 31. prosinca 2024.
I zloženost kreditnom riziku, forbearance izloženosti i rezervacije

GRUPA
u milijunima EUR | Krediti i potraživanja | Dužnički vrijednosni papiri | Potencijalne kreditne obveze | Ostale pozicije | Ukupno
2025 |  |  |  |  |
Izloženost kreditnom riziku | 11.106 | 3.449 | 2.748 | 1.087 | 18.390
od čega forbearance izloženost | 138 | – | 1 | – | 139
Prihodujuća izloženost | 10.807 | 3.449 | 2.740 | 1.082 | 18.078
od čega prihodujuća forbearance izloženost | 54 | – | 1 | – | 55
Rezerve za prihodujuću izloženost | (102) | – | (22) | (2) | (126)
od čega rezerve za prihodujuću forbearance izloženost | (4) | – | – | – | (4)
Neprihodujuća izloženost | 299 | – | 8 | 5 | 312
od čega neprihodujuća forbearance izloženost | 84 | – | – | – | 84
Rezerve za neprihodujuću izloženost | (185) | – | (4) | (1) | (190)
od čega rezerve za neprihodujuću forbearance izloženost | (53) | – | – | – | (53)

302
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Izloženost kreditnom riziku, forbearance izloženosti i rezervacije (nastavak)

GRUPA
u milijunima EUR | Krediti i potraživanja | Dužnički vrijednosni papiri | Potencijalne kreditne obveze | Ostale pozicije | Ukupno
2024 |  |  |  |  |
Izloženost kreditnom riziku | 10.015 | 3.135 | 2.656 | 963 | 16.769
od čega forbearance izloženost | 162 | - | - | - | 162
Prihodujuća izloženost | 9.711 | 3.135 | 2.650 | 959 | 16.455
od čega prihodujuća forbearance izloženost | 74 | - | - | - | 74
Rezerve za prihodujuću izloženost | (97) | (1) | (18) | (2) | (118)
od čega rezerve za prihodujuću forbearance izloženost | (4) | - | - | - | (4)
Neprihodujuća izloženost | 304 | - | 6 | 4 | 314
od čega neprihodujuća forbearance izloženost | 88 | - | - | - | 88
Rezerve za neprihodujuću izloženost | (188) | - | (2) | (2) | (192)
od čega rezerve za neprihodujuću forbearance izloženost | (51) | - | - | - | (51)

BANKA
u milijunima EUR | Krediti i potraživanja | Dužnički vrijednosni papiri | Potencijalne kreditne obveze | Ostale pozicije | Ukupno
2025 |  |  |  |  |
Izloženost kreditnom riziku | 9.865 | 3.232 | 2.663 | 1.024 | 16.784
od čega forbearance izloženost | 122 | – | – | – | 122
Prihodujuća izloženost | 9.594 | 3.232 | 2.654 | 1.020 | 16.500
od čega prihodujuća forbearance izloženost | 50 | – | – | – | 50
Rezerve za prihodujuću izloženost | (91) | – | (22) | (2) | (115)
od čega rezerve za prihodujuću forbearance izloženost | (4) | – | – | – | (4)
Neprihodujuća izloženost | 271 | – | 9 | 4 | 284
od čega neprihodujuća forbearance izloženost | 72 | – | – | – | 72
Rezerve za neprihodujuću izloženost | (166) | – | (4) | (1) | (171)
od čega rezerve za neprihodujuću forbearance izloženost | (44) | – | – | – | (44)

BANK
u milijunima EUR | Krediti i potraživanja | Dužnički vrijednosni papiri | Potencijalne kreditne obveze | Ostale pozicije | Ukupno
2024 |  |  |  |  |
Izloženost kreditnom riziku | 8.871 | 3.012 | 2.555 | 867 | 15.305
od čega forbearance izloženost | 141 | - | - | - | 141
Prihodujuća izloženost | 8.597 | 3.012 | 2.548 | 864 | 15.021
od čega prihodujuća forbearance izloženost | 69 | - | - | - | 69
Rezerve za prihodujuću izloženost | (88) | (1) | (17) | (2) | (108)
od čega rezerve za prihodujuću forbearance izloženost | (4) | - | - | - | (4)
Neprihodujuća izloženost | 274 | - | 7 | 3 | 284
od čega neprihodujuća forbearance izloženost | 72 | - | - | - | 72
Rezerve za neprihodujuću izloženost | (169) | - | (2) | (2) | (173)
od čega rezerve za neprihodujuću forbearance izloženost | (40) | - | - | - | (40)

303
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Utjecaj neznačajnih ugovornih izmjena dužničkih instrumenata mjerenih po amortiziranom trošku u fazama
umanjenja 2 i 3

GRUPA
| 2024 | 2025
u milijunima EUR | Trošak amortizacije prije modifikacije | Neto dobit/ gubitak izmjena | Trošak amortizacije prije modifikacije | Neto dobit/ gubitak izmjena
Krediti i predujmovi |  |
Nefinancijske institucije | 12 | – | 9 | –
Kućanstva | 6 | – | 6 | –
Ukupno | 18 | – | 15 | –

BANKA
| 2024 | 2025
u milijunima EUR | Trošak amortizacije prije modifikacije | Neto dobit/ gubitak izmjena | Trošak amortizacije prije modifikacije | Neto dobit/ gubitak izmjena
Krediti i predujmovi |  |
Nefinancijske institucije | 10 | – | 9 | –
Kućanstva | 6 | – | 6 | –
Ukupno | 16 | – | 15 | –

Na dan 31. prosinca 2025. ukupna bruto knjigovodstvena vrijednost dužničkih instrumenata mjerenih po amortiziranom trošku
koji su bili pod utjecajem neznačajnih ugovornih izmjena tijekom 2025. godine iznosila je 15 milijuna EUR za Banku (2024.: 18
milijuna EUR za Grupu i 16 milijuna za Banku).
Utjecaj ugovornih izmjena (neto gubitak od izmjena) u dobiti ili gubitku 2025. godine iznosio je kao dobit od 94 tisuće EUR za
Grupu i dobit od 91 tisuću EUR za Banku (2024.: gubitak od 2 tisuće EUR za Grupu i dobit od 31 tisuće EUR za Banku).
35. Kolaterali
PRIZNAVANJE KOLATERALA
Tim upravljanja kolateralima je integriran u Sektor strateškog upravljanja rizicima. Pravilnikom o kolateralima, između ostalog,
definirani su jedinstveni standardi vrednovanja kolaterala u Banci. Time je osigurano da su procesi kreditnog odlučivanja
standardizirani u pogledu prihvaćanja vrijednosti kolaterala.
Internim aktima propisani su kolaterali prihvatljivi za Banku. Utvrđivanje vrijednosti kolaterala i njihovo naknadno vrednovanje,
raščlanjeno po vrstama kolaterala, provodi se u skladu sa pravilima definiranim Pravilnikom o kolateralima, a sukladno
pojedinačnim regulatornim zahtjevima.
NAJVAŽNIJE VRSTE KOLATERALA
Sljedeće vrste kreditnih kolaterala koje Banka najčešće prihvaća:
• Nekretnine: stambene i poslovne nekretnine
• Financijski kolateral: vrijednosni papiri, novčani depoziti i police životnog osiguranja s elementom štednje
• Garancije: izdane od strane države, subjekata javnog interesa i financijskih institucija. Svi pružatelji garancija moraju
imati kreditnu kvalitetu sukladno regulatornim zahtjevima.
Banka prihvaća i druge kolaterale kao što su pokretnine, udjeli u investicijskim fondovima sukladno europskoj (EU) i lokalnoj
regulativi.
304
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
VREDNOVANJE I UPRAVLJANJE KOLATERALIMA
Vrednovanje kolaterala temelji se na trenutnoj tržišnoj vrijednosti uzimajući u obzir utrživost u razumnom roku.
Kod izračuna pokrivenosti kolateralima, iznos pokrivenosti se prilagođava korektivnim faktorom, ovisno o vrsti kolaterala. U
financijskim izvještajima, pokrivenost kolateralima se prikazuje do visine izloženosti te prekoračenje pokrivenosti nije moguće.
Vrednovanje nekretnina provodi se od strane neovisnih ovlaštenih procjenitelja koji nisu uključeni u postupak donošenja kreditne
odluke. Vrednovanja se provode u skladu s međunarodnim, europskim i nacionalnim standardima. Interne smjernice definiraju
kriterije kvalificiranja te zahtjeve neovisnosti za izabrane procjenitelje.
Utjecaj energetske efikasnosti, ESG podataka, npr. informacije o energetskoj efikasnosti kolaterala se sustavno prikupljaju te
pohranjuju u relevantne dokumentacijske sustave te se koriste za potrebe izvještavanja.
Korektivni faktori koji se primjenjuju pri vrednovanju kolaterala rezultat su empirijskog istraživanja i iskustva Sektora naplate i
upravljanja lošim plasmanima koje se bazira na prikupljenim podacima o ostvarenoj naplati iz kolaterala. Provjeravaju se redovito,
najmanje jednom godišnje.
Naknadna vrednovanja kolaterala provode se propisanom dinamikom i automatizirana su, koliko je moguće. U slučaju vanjskih
izvora podataka, koriste se odgovarajuća sučelja za prikupljanje podataka. Maksimalni periodi naknadnog vrednovanja pojedine
vrste instrumenta osiguranja unaprijed su propisani. Osim redovitih naknadnih vrednovanja, vrednovanje se provodi i u slučaju
ako dostupne informacije upućuju na to da je došlo do smanjenja vrijednosti zbog značajnih promjena na tržištu.
Banka provodi redovnu godišnju analizu koncentracijskog rizika koja obuhvaća i prikaz koncentracije unutar korištenih tehnika
smanjenja kreditnog rizika, ali i aspekt tržišnih rizika iz perspektive primljenih kolaterala.
Preuzimanje kolaterala je selektivan i restriktivan proces te su preuzeti kolaterali odmah raspoloživi za prodaju. Ovako stečene
nekretnine obično se ne koriste u poslovne svrhe Banke. U portfelju preuzetih kolaterala, poslovni objekti neznatno prevladavaju u
odnosu na stambene nekretnine. Portfelj je snažno smanjen u nekoliko posljednjih godina te na dan 31. prosinca 2025. (31 Prosinca
2024: 8.3 milijuna EUR) godine knjigovodstvena vrijednost preuzete imovine iznosi 4.6 milijuna EUR.
KOLATERALI RIZNICE
Direkcija za upravljanje tržižnim i likvidnosnim rizicima odgovorna je za uspostavljanje i održavanje pravila za kolaterale u
poslovima riznice. Politika upravljanja kolateralima u poslovima Sektora financijskih tržišta definira, između ostalog, jedinstvena
pravila vrednovanja kolaterala u poslovima riznice u Banci. Postavljeni okvir za kolaterale u poslovanju riznice koristi ugovore o
netiranju (ISDA, lokalni okvirni ugovori, okvirni ugovori za posudbe vrijednosnih papira i repo transakcije) kao i ugovore o
kolateralu (CSA) u svrhu umanjenja kreditnog rizika koji proizlazi iz derivata.
Ugovori o netiranju omogućuju netiranja svih iznosa dugovanja i potraživanja koji proizlaze iz pojedinačnih transakcija pokrivenih
okvirnim ugovorom. Što omogućuje da je jedino neto potraživanje na razini pojedine druge ugovorne strane relevatno za kreditni
rizik. Prema tako postavljenom okviru, sve transakcije sa pojedinom drugom ugovornom stranom se redovno revaloriziraju, obično
na dnevnoj bazi, te se u slučaju nedovoljne pokrivenosti zahtijeva dodatni kolateral. Politika upravljanja kolateralima u poslovima
Sektora financijskih tržišta postavlja ograničenja vezana uz vrste prihvatljivih kolaterala te se tako kolaterali sastoje uglavnom od
novčanih depozita ili vrijednosnih papira visoke kreditne kvalitete. U slučaju kada se vrijednosni papir prihvaća kao instrument
osiguranja primjenjuje se dodatno umanjenje vrijednosti kolaterala (haircut) ovisno o kreditnoj kvaliteti i preostalom dospijeću
vrijednosnog papira.
305
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Izloženost kreditnom riziku po financijskim instrumentima i kolateralima

GRUPA
u milijunima EUR | Izloženo st kreditno m riziku | Ukupni kolaterali | Kolateralizirano od | Izloženo st kreditno m riziku umanjen a za kolateral | Nije dospjelo niti je umanjen a vrijednos t | Dospjelo , ali nije umanjen a vrijednos t | Umanjen a vrijednos t
Garancij e | Poslovan je nekretni nama | Ostalo
2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ostali depoziti po viđenju | 60 | – | – | – | – | 60 | 13 | 47 | –
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 19 | – | – | – | – | 19 | – | – | –
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka | 5 | – | – | – | – | 5 | – | – | –
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 1.246 | – | – | – | – | 1.246 | 1.246 | – | –
Financijska imovina po amortiziranom trošku | 12.484 | 4.819 | 628 | 3.518 | 673 | 7.665 | 12.067 | 140 | 277
Dužnički vrijednosni papiri | 2.198 | – | – | – | – | 2.198 | 2.198 | – | –
Krediti i potraživanja od kreditnih institucija | 344 | 309 | – | – | 309 | 35 | 344 | – | –
Krediti i potraživanja od klijenata | 9.942 | 4.510 | 628 | 3.518 | 364 | 5.432 | 9.525 | 140 | 277
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 219 | 12 | 11 | 1 | – | 207 | 188 | 16 | 15
Potraživanja s osnove financijskog najma | 601 | 519 | 2 | – | 517 | 82 | 462 | 133 | 6
Izvanbilančne izloženosti | 3.756 | 448 | – | 177 | 271 | 3.308 | 2.985 | – | 11
Ukupno | 18.390 | 5.798 | 641 | 3.696 | 1.461 | 12.592 | 16.961 | 336 | 309

GRUPA
|  |  | Kolateralizirano od |  |  |  |
u milijunima EUR | Izloženo st kreditno m riziku | Ukupni kolaterali | Garancij e | Poslovan je nekretni nama | Ostalo | Izloženo st kreditno m riziku umanjen a za kolateral | Nije dospjelo niti je umanjen a vrijednos t | Dospjelo , ali nije umanjen a vrijednos t | Umanjen a vrijednos t
2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ostali depoziti po viđenju | 96 | - | - | - | - | 96 | 14 | 82 | -
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 19 | - | - | - | - | 19 | - | - | -
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka | 5 | - | - | - | - | 5 | - | - | -
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 1.028 | - | - | - | - | 1.028 | 1.028 | - | -
Financijska imovina po amortiziranom trošku | 11.353 | 4.369 | 836 | 3.131 | 402 | 6.984 | 10.875 | 194 | 284
Dužnički vrijednosni papiri | 2.102 | - | - | - | - | 2.102 | 2.102 | - | -
Krediti i potraživanja od kreditnih institucija | 79 | 39 | - | - | 39 | 40 | 79 | - | -
Krediti i potraživanja od klijenata | 9.172 | 4.330 | 836 | 3.131 | 363 | 4.842 | 8.694 | 194 | 284
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 193 | 10 | 9 | 1 | - | 183 | 162 | 17 | 14
Potraživanja s osnove financijskog najma | 571 | 493 | 3 | - | 490 | 78 | 415 | 150 | 6
Izvanbilančne izloženosti | 3.504 | 446 | 1 | 197 | 248 | 3.058 | 2.916 | - | 10
Ukupno | 16.769 | 5.318 | 849 | 3.329 | 1.140 | 11.451 | 15.410 | 443 | 314

306
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Izloženost kreditnom riziku po financijskim instrumentima i kolateralima (nastavak)

BANKA
|  |  | Kolateralizirano od |  |  |  |
u milijunima EUR | Izloženo st kreditno m riziku | Ukupni kolaterali | Garancij e | Poslovan je nekretni nama | Ostalo | Izloženo st kreditno m riziku umanjen a za kolateral | Nije dospjelo niti je umanjen a vrijednos t | Dospjelo , ali nije umanjen a vrijednos t | Umanjen a vrijednos t
2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ostali depoziti po viđenju | 10 | – | – | – | – | 10 | 4 | 6 | –
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 19 | – | – | – | – | 19 | – | – | –
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka | 5 | – | – | – | – | 5 | – | – | –
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 1.144 | – | – | – | – | 1.144 | 1.144 | – | –
Financijska imovina po amortiziranom trošku | 11.732 | 4.514 | 621 | 3.237 | 656 | 7.218 | 11.351 | 123 | 258
Dužnički vrijednosni papiri | 2.083 | – | – | – | – | 2.083 | 2.083 | – | –
Krediti i potraživanja od kreditnih institucija | 326 | 310 | – | – | 310 | 16 | 326 | – | –
Krediti i potraživanja od klijenata | 9.323 | 4.204 | 621 | 3.237 | 346 | 5.119 | 8.942 | 123 | 258
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 216 | 11 | 11 | – | – | 205 | 187 | 16 | 13
Izvanbilančne izloženosti | 3.658 | 422 | – | 156 | 266 | 3.236 | 2.917 | – | 12
Ukupno | 16.784 | 4.947 | 632 | 3.393 | 922 | 11.837 | 15.603 | 145 | 283

BANKA
|  |  | Kolateralizirano od |  |  |  |
u milijunima EUR | Izloženo st kreditno m riziku | Ukupni kolaterali | Garancij e | Poslovan je nekretni nama | Ostalo | Izloženo st kreditno m riziku umanjen a za kolateral | Nije dospjelo niti je umanjen a vrijednos t | Dospjelo , ali nije umanjen a vrijednos t | Umanjen a vrijednos t
2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ostali depoziti po viđenju | 11 | - | - | - | - | 11 | 11 | - | -
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 19 | - | - | - | - | 19 | - | - | -
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka | 5 | - | - | - | - | 5 | - | - | -
Financijska imovina po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 952 | - | - | - | - | 952 | 952 | - | -
Financijska imovina po amortiziranom trošku | 10.734 | 4.106 | 827 | 2.890 | 389 | 6.628 | 10.298 | 175 | 261
Dužnički vrijednosni papiri | 2.055 | - | - | - | - | 2.055 | 2.055 | - | -
Krediti i potraživanja od kreditnih institucija | 52 | 39 | - | - | 39 | 13 | 52 | - | -
Krediti i potraživanja od klijenata | 8.627 | 4.067 | 827 | 2.890 | 350 | 4.560 | 8.191 | 175 | 261
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 192 | 10 | 9 | 1 | - | 182 | 162 | 17 | 13
Izvanbilančne izloženosti | 3.392 | 418 | 1 | 172 | 245 | 2.974 | 2.837 | - | 10
Ukupno | 15.305 | 4.534 | 837 | 3.063 | 634 | 10.771 | 14.260 | 192 | 284

Kolaterali koji se pripisuju kreditno-umanjenim izloženostima na datum 31. prosinca 2025. iznose 112 milijuna EUR (2024.: 120
milijuna EUR) na razini Grupe te 95 milijuna EUR na datum 31. prosinca 2025. na razini Banke (2024.: 100 milijuna EUR).
36. Tržišni rizici
DEFINICIJA I PREGLED
Tržišni rizik je rizik gubitka koji može nastati zbog nepovoljnih promjena tržišnih cijena i parametara koji iz toga proizlaze. Ove
promjene tržišne vrijednosti mogu se pojaviti u računu dobiti i gubitka, u izvještaju o sveobuhvatnoj dobiti ili u skrivenim
rezervama. Tržišni rizik je podijeljen na kamatni rizik, rizik kreditnog raspona, valutni rizik, rizik promjene cijena vrijednosnih
papira i rizik volatilnosti. Ovo se odnosi i na knjigu trgovanja i knjigu banke.
307
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
METODE I INSTRUMENTI
Potencijalni gubici koji mogu nastati uslijed tržišnih kretanja procjenjuju se korištenjem Value at Risk (VaR) metodologije.
VaR opisuje koja se razina gubitaka može očekivati kao najveća uz definiranu vjerojatnost – razinu povjerenja – unutar određenog
razdoblja držanja pozicija pod normalnim tržišnim uvjetima. Value at Risk (VaR) je limit za procjenu maksimalnog gubitka
vrijednosti portfelja koji bi se mogao dogoditi unutar danog razdoblja i s danom vjerojatnošću.
Za izračun VaR-a u knjizi trgovanja koristi se metoda povijesne simulacije na razini pouzdanosti 99%, razdobljem držanja od
jednog dana i razdoblja promatranja od dvije godine.
Backtesting za knjigu trgovanja se koristi za stalno praćenje valjanosti statističkih metoda. Ovaj proces se provodi s jednim danom
zaostatka u cilju praćenja hoće li se gubitak materijalizirati. Na razini pouzdanosti od 99%, realni gubitak u jednom danu bi trebao
prekoračiti VaR statistički samo dva do tri puta godišnje (1% od oko 250 radnih dana).
Izračun VaR-a za pozicije u knjizi banke (BB-VaR) temelji se na metodologiji koja se koristi za ICAAP izračun Erste Grupe, gdje se
računa 250.000 povijesnih scenarija (počevši od 2010) s teoretskim razdobljem držanja od 1 godine i razinom pouzdanosti od
99,90%.
Isti izračun koristi se za BB-VaR s razdobljem držanja od 1 dana i razinom pouzdanosti od 99%, u skladu s metodologijom za knjigu
trgovanja. Rezultati oba izračuna, ICAAP i BB-VaR, prezentiraju se ALCO odboru i Upravi Banke.
Navedeno pokazuje jedno od ograničenja VaR pristupa: s jedne strane, procjenjuje gubitak samo do razine povjerenja, a s druge
strane, model uzima u obzir samo one tržišne scenarije uočene u razdoblju promatranja kako bi izračunao VaR za trenutne pozicije
Banke na toj osnovi. Kako bi istražili sve ekstremne tržišne situacije izvan ovog, Banka provodi i stres testiranje VaR modela. Ovi
događaji su uglavnom tržišna kretanja male vjerojatnosti i velikog utjecaja.
Stres testiranje provodi se na nekoliko načina: za knjigu trgovanja stresirani VaR (SVaR) je izvedenica VaR kalkulacije. No, umjesto
da se simulira gubitak tijekom dvije posljednje godine, analiza se temelji na dužem vremenskom razdoblju kako bi se utvrdilo
razdoblje od jedne godine koja predstavlja relevantnu razinu stresa za trenutni portfelj. Sukladno regulatornom okviru to razdoblje
od godinu dana se koristi za izračunavanje VaR-a s 99%-razinom povjerenja. To omogućuje Banci da s jedne strane, drži dovoljno
vlastitih sredstava raspoloživih za knjigu trgovanja i u razdobljima povišene tržišne volatilnosti, dok s druge strane, također se
omogućava upravljanje pozicijama knjige trgovanja.
Definiraju se standardni scenariji u kojima su pojedini tržišni faktori izloženi ekstremnim kretanjima. Takvi scenariji se u banci
izračunavaju za kamatne stope, cijene dionica, tečajeve i volatilnosti. Povijesni scenariji su modifikacija koncepta standardnih
scenarija. U tom slučaju bazu za stres kalkulaciju čine faktori rizika koji su kalkulirani nakon određenih događaja, kao što su
Covid-19 kriza ili bankrot Lehman.
Dodatno, hipotetski scenariji testiranja otpornosti na stres definirani su na temelju analize trenutnog gospodarskog okruženja i
nepovoljnog razvoja ključnih pokretača tržišnih rizika. Analize su dostupne Upravi Banke i Nadzornom odboru u okviru mjesečnih
izvješća o tržišnim rizicima.
Pozicije u knjizi banke se uzimaju u obzir u sveobuhvatnom testiranju otpornosti na stres.
Za lokalne regulatorne potrebe, Banka i Grupa koriste standardizirani model za izračun kapitalnih zahtjeva za tržišni rizik.
METODE I INSTRUMENTI MITIGACIJE RIZIKA
Banka upravlja tržišnim rizikom u knjizi trgovanja pomoću nekoliko razina limita. Ukupni limit na temelju VaR-a za knjigu
trgovanja se postavlja od strane Uprave Banke, uzimajući u obzir sposobnost apsorpcije rizika i projicirane zarade. Daljnja razdioba
je također potvrđena od strane Uprave Banke i Market Risk Committee (MRC odbor) na prijedlog Direkcije upravljanja tržišnim i
likvidnosnim rizicima.
Svim tržišnim aktivnostima u knjizi trgovanja su dodijeljeni limiti koji su statistički konzistentni sa sveobuhvatnim RWA limitom.
RWA limit je dodijeljen sukladno top-down metodi individualnim vrstama posla sve do nivoa određenog organizacijskog dijela. Uz
to, prema bottom-up metodi limiti osjetljivosti su dodijeljeni i na granularnijim osnovama kako bi se kontrolirala izloženost
pojedinačnim pokazateljima rizika i osigurala odgovarajuća diverzifikacija. Ovi limiti su potom agregirani i primjenjuju se do
drugog sloja VaR i sVaR limita.
Konzistentnost limita se verificira redovno.
308
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Usklađenost limita odobrava se na dvije razine: od strane Direkcije upravljanja tržišnim i likvidnosnim rizicima u Banci te od
strane Trading Book Risk Group u Grupi. Praćenje iskorištenosti limita se provodi na unutardnevnoj i dnevnoj osnovi koristeći
podatke o osjetljivosti pozicija.
VaR se kalkulira dnevno te se izvještavaju svi uključeni sudionici u procesu, od pojedinog dealera, preko višeg managementa pa do
Uprave Banke.
Pojedine pozicije knjige banke su uključene u dnevnu VaR kalkulaciju te se VaR limiti određuju na isti način kao i VAR za pozicije
knjige trgovanja.
ANALIZA TRŽIŠNOG RIZIKA
Donje tablice predstavljaju iznose VaR-a Banke s nivoom pouzdanosti od 99% koristeći tržišno ponderirane podatke s periodom
držanja od 1 dana na 31. prosinca 2025. i 31. prosinca 2024. Banka je jedina članica u EBC Grupi koja ima knjigu trgovanja i jedina
članica koja koristi Kondor+ kao izvor podataka za izračun VaR-a.
Value at Risk knjige banke i knjige trgovanja 2025.

u tisućama EUR | Ukupno | Kamata | Valuta | Dionice | Volatilnost
Knjiga pozicija kojima se ne trguje | 1.873 | 1.873 | 1 | 1 | 14
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 2.509 | 2.507 | – | – | 1
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 7 | 7 | 1 | – | –

Value at Risk knjige banke i knjige trgovanja 2024.

u tisućama EUR | Ukupno | Kamata | Valuta | Dionice | Volatilnost
Knjiga pozicija kojima se ne trguje | 2.271 | 2.270 | 3 | - | 7
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 3.287 | 3.290 | 4 | – | 2
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 8 | 7 | – | - | -

KAMATNI RIZIK U KNJIZI BANKE
Kamatni rizik predstavlja trenutačni i budući rizik negativnog utjecaja na ekonomsku vrijednost kapitala institucije ili na njezin
neto kamatni prihod, pri čemu se, prema potrebi, uzimaju u obzir promjene tržišne vrijednosti. Taj rizik proizlazi iz nepovoljnih
kretanja kamatnih stopa koja utječu na instrumente osjetljive na kamatne stope, uključujući rizik nepodudarnosti (gap risk), bazni
rizik i rizik opcija.
Kako bi se identificirao rizik promjene kamatnih stopa, svi kamatonosni financijski instrumenti, uključujući i vanbilancu koriste se
za izračun utjecaja određenih scenarija kamatnih stopa na njihovu ekonomsku vrijednost i kamatne prihode. Limiti se primjenjuju
za oba aspekta kamatnog rizika u knjizi banke, promjenu ekonomske vrijednosti kao i promjenu kamatnog prihoda. Pozicije bez
ugovorenog roka dospijeća ili strukture perioda promjene kamatnih stopa, kao što su depoziti po viđenju ili prekoračenja po
računima, modeliraju se, za pozicije koje imaju pravo na prijevremenu otplatu duga, primjenjuju se modeli prijevremene otplate
duga.
Tijekom 2025. godine bihevioralni modeli ažurirani su u skladu s internom Politikom upravljanja rizikom modela i regulatornim
očekivanjima. Između ostalog, ažuriranje obuhvaća proširenje obuhvata modela i produljenje povijesnih nizova podataka,
uključujući najnovija kretanja kamatnih stopa.
Izračuni kamatnog rizika provode se u skladu sa EBA smjernicama (EBA/RTS/2022/14) i EBA RTS on SOT (EBA/RTS/2022/10).
Valutni rizik
Banka je izložena raznim vrstama rizika koji proizlaze iz tečaja. To podrazumijeva rizik od otvorene valutne pozicije i osjetljivosti
na fluktuacije deviznih tečajeva.
Rizik od otvorenih valutnih pozicija je rizik povezan s neusklađenosti imovine i obveza u pojedinoj valuti ili od valutnih derivativa.
Ova vrsta rizika može nastati ili od transakcija klijenata ili trgovanja za vlastiti račun te se prati i upravlja na dnevnoj razini.
Izloženost valutnom riziku je ograničena regulatornim i internim limitima. Interni limiti su postavljeni od strane Uprave Banke
kao i od Market Risk Committee.
309
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Sljedeća tablica prikazuje najveće otvorene valutne pozicije Banke na dan 31. prosinca 2025. i odgovarajuće otvorene valutne
pozicije na dan 31. prosinca 2024.
Otvorena valutna pozicija

u tisućama EUR | 2024 | 2025
Američki dolar (USD) | (856) | (597)
ŠvicarskI franak (CHF) | (869) | 164
Konvertibilna marka (BAM) | 53 | (62)
Norveška kruna (NOK) | 8 | 19
Kanadski dolar (CAD) | 9 | 19
Poljski zlot (PLN) | (2) | 18
Britanska funta (GBP) | 9 | 14
Švedska kruna (SEK) | (3) | 9
Australski dolar (AUD) | 12 | 9

Banka upravlja otvorenom deviznom pozicijom u skladu sa poslovnom strategijom te je cilj ne imati značajnu izloženost valutnom
riziku. U slučajevima otvorene devizne pozicije, iznad 2% regulatornog kapitala, Banka izračunava kapitalni zahtjev za valutni
rizik.
Credit spread rizik
Credit spread rizik ili rizik kreditnog raspona je rizik koji proizlazi iz promjena u tržišnoj percepciji cijene kreditnog rizika, premije
likvidnosti te potencijalno drugih komponenti instrumenata koji nose kreditni rizik. EBC Grupa izložena je riziku kreditnog širenja
s obzirom na svoj portfelj vrijednosnih papira u knjizi banke.
U knjizi trgovanja, rizik kreditnog raspona za državne obveznice obuhvaćen je općim tržišnim rizikom koji se mjeri pokazateljima
VaR i SVaR. Korporativne obveznice raspoređuju se prema referentnim krivuljama kreditnih raspona prema sektoru, kreditnom
rejtingu i valuti, u okviru općeg tržišnog rizika koji je obuhvaćen pokazateljima VaR i SVaR.
Rizik specifičan za izdavatelja obuhvaćen je standardiziranim pristupom u okviru prvog stupa (Pillar I) regulatornih kapitalnih
zahtjeva. U okviru drugog stupa (Pillar II), za rizik specifičan za izdavatelja u knjizi trgovanja, rizik kreditnog raspona raščlanjuje
se na sistemski i rezidualni dio te se prati i izvještava na agregiranoj razini.
Kvantificiranje rizika kreditnog raspona vrijednosnih papira u knjizi banke temelji se na povijesnoj simulaciji. Izračunava se
maksimalan (hipotetički) pad čiji su uzrok kreditni faktori rizika tijekom jednogodišnjeg horizonta.
Temelji se na osjetljivosti kreditnog raspona (CR01), a faktori rizika koji su korišteni su uglavnom z-rasponi za državne izdavatelje
te rasponi referentnih obveznica za financijske institucije i nefinancijska poduzeća. Portfelj uključen u izračun obuhvaća obveznice
mjerene po fer vrijednosti, a počevši od kraja 2025. godine i obveznice mjerene po amortiziranom trošku. Dobiveni iznos koristi se
kao dio izra-čuna ICAAP-a za određivanje potrošnje kapitala u okviru drugog stupa (Pillar 2) za portfelj knjige banke.
Za pozicije u knjizi banke, učinci promjena kreditnih raspona na ekonomsku vrijednost i neto kamatni prihod dodatno se
procjenjuju putem scenarija širenja i sužavanja raspona ovisnih o kreditnom rejtingu, koji su izvedeni iz povijesnih podataka.
37. Rizik likvidnosti
STRATEGIJA LIKVIDNOSTI
Nakon snažnog rasta depozita u 2024., Banka u 2025. godini bilježi daljnji rast depozita na svim poslovnim segmentima -
Građanstvu, Gospodarstvu i Financijskim institucijama. Depoziti klijenata i dalje predstavljaju glavni izvor financiranja Banke, u
skladu s njezinom strategijom. Na strani imovine, krediti također bilježe značajan rast, snažniji nego u 2024. godini, iako i dalje
rastu sporijim tempom u usporedbi s depozitima. Ovakva kretanja doprinijela su povećanju viška likvidnosti, koji značajno
premašuje regulatorne i interne limite. Većina rasta viška likvidnosti usmjerena je u plasmane prema financijskim institucijama te
u portfelj visokolikvidnih državnih obveznica.
U veljači 2025. Banka je izdala unutargrupnu AT1 obveznicu u iznosu od 150 milijuna EUR. Tijekom 2025. godine Banka nije
imala redovnih dospijeća izdanih obveznica. Višak likvidnosti Banke u 2025. godini iskorišten je za redovnu otplatu 14,5 milijuna
EUR dugoročnog financiranja od supranacionalnih institucija, čime je u potpunosti namireno financiranje EBRD-a, dok preostali
dio odnosi se na EIB. Financiranje od strane HBOR-a povećano za 27,7 milijuna EUR kao rezultat podrške klijentima u pristupu
raznovrsnim programima HBOR-a.
310
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
POKAZATELJI LIKVIDNOSTI I IZVJEŠTAVANJE
Rizik likvidnosti u Banci je definiran u skladu s načelima utvrđenima od strane Basel odbora za nadzor banaka, Uredbom (EU) br.
575/2013 (CRR) izmjenjenom Uredbom (EU) br. 2019/876 (CRR 2), Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/786 o izmjeni
Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Odlukom o sustavu
upravljanja od strane Hrvatske narodne banke.
Sukladno tome razlikuju se tržišni rizik likvidnosti, koji predstavlja rizik da Banka neće moći jednostavno eliminirati poziciju po
tržišnoj cijeni zbog nedovoljno razvijenog tržišta ili tržišnih poremećaja, te rizik financiranja likvidnosti, koji predstavlja rizik da
Banka neće biti u stanju učinkovito ispuniti bilo očekivane i neočekivane trenutne i buduće potrebe za novčanim sredstvima, te
potrebe za instrumentima osiguranja bez da utječe na dnevno poslovanje ili na financijski rezultat Banke.
Rizik financiranja likvidnosti dalje se dijeli na rizik insolventnosti i rizik strukturalne likvidnosti. Prvi je kratkoročni rizik
neispunjenja trenutnih ili budućih platnih obveza u cijelosti, na vrijeme i na gospodarski opravdan način, dok je rizik strukturalne
likvidnosti dugoročni rizik gubitaka uslijed promjene troška vlastitog refinanciranja Banke ili kamatne marže.
Banka nastavlja svoje stalne aktivnosti za poboljšanje okvira izvještavanja rizika likvidnosti.
Banka koristi koeficijent likvidnosne pokrivenosti (LCR) i koeficijent stabilnog financiranja (NSFR) kao regulatorne omjere
relevantne za potrebe izvješćivanja o riziku likvidnosti u skladu Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/786 o izmjeni
Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (LCR DA) te
Uredbom (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 (CRR II).
LCR predstavlja omjer visoko likvidnih sredstava s jedne strane i neto likvidnih odljeva u trajanju 30 kalendarskih dana s druge
strane. Minimalni LCR limit je postavljen na 100%. NSFR, kao obvezujući minimalni zahtjev u skladu s CRR II, predstavlja omjer
dostupnih stabilnih izvora sredstava s jedne strane i potrebnih stabilnih izvora sredstava, s druge strane, u roku od 12 mjeseci.
METODE I INSTRUMENTI KORIŠTENI PRI MJERENJU RIZIKA LIKVIDNOSTI
Kratkoročni rizik insolventnosti se prati putem izračuna razdoblja preživljavanja u ukupnom iznosu te za materijalno značajne
valute. Ova analiza utvrđuje maksimalni rok u kojem Banka može preživjeti definirane scenarije, uključujući krizu banke, tržišta i
kombiniranu, a oslanjajući se na trenutačno utrživu imovinu. U najgorem scenariju simuliramo vrlo ograničen pristup tržištu
novca i tržištu kapitala te istovremeno značajne odljeve depozita klijenta. Nadalje, simulacija pretpostavlja odljeve po ostalim
vanbilančnim obvezama kao što su garancije i preuzete obveze po kreditima, a ovisno o vrsti klijenta, kao i potencijalne odljeve od
kolateraliziranih derivatnih transakcija procjenom potencijalnog odljeva u slučaju nepovoljnih kretanja na tržištu. SPA pokriva
horizont stresa do 12 mjeseci i izračunava se na mjesečnoj osnovi ili češće ukoliko je potrebno.
Regulatorno izvještavanje o riziku likvidnosti vrši se na razini Banke. Izvještajni zahtjevi za rizik likvidnosti ne primjenjuju se na
Erste Leasing. EU izvještajni zahtjevi za rizik likvidnosti ne primjenjuju se ni na Erste Bank Podgorica međutim, Erste Bank
Podgorica uključena je u konsolidirane izvještaje na razini Erste Grupe.
Kontrola rizika likvidnosti u Banci je temeljena na mjerama rizika likvidnosti unutar Basel III okvira: koeficijentom likvidnosne
pokrivenosti (LCR) i koeficijentom stabilnog financiranja (NSFR). Omjeri se prate na razini Banke i Grupe kreditnih institucija, te
su dio Izjave o sklonosti preuzimanju rizika (RAS-a) s ciljanim razinama znatno iznad regulatornih zahtjeva te se izvještavaju
Odboru za operativnu likvidnost (OLC) kao i Upravi tijekom sastanka ALCO Odbora. LCR se prati na dnevnoj bazi. Na kraju 2025.
LCR i NSFR su za Banku iznad 100%.
Osim navedenog, u Banci se redovito izvještavaju i prate vremenske neusklađenosti priljeva i odljeva, u sklopu koeficijenta
strukturne likvidnosti (STRL). Rizik koncentracije se kontinuirano analizira u odnosu na druge ugovorne strane. Sustav transfernih
cijena (FTP) također je dokazano učinkovit alat za strukturno upravljanje rizikom likvidnosti.
METODE I INSTRUMENTI MJERENJA RIZIKA LIKVIDNOSTI
Opći standardi kontrole i upravljanja rizikom likvidnosti (standardi, limiti i analize) su definirani te se kontinuirano prate i
unaprjeđuju u Banci.
Kratkoročnim rizikom likvidnosti upravlja se limitima koji su posljedica analize perioda preživljavanja kao i internim LCR
limitom. Sva prekoračenja limita prijavljuju se Odboru za upravljanje aktivom i pasivom (ALCO odboru). Bitan instrument
upravljanja rizikom likvidnosti unutar Banke je FTP sistem. Također, planiranje potreba za izvorima sredstava pruža važne
podatke za upravljanje likvidnošću, a detaljan pregled priprema se u sklopu procesa planiranja.
Sveobuhvatni plan postupanja u kriznim situacijama osigurava neophodnu koordinaciju svih uključenih strana u proces
upravljanja likvidnošću u slučaju krize te se redovno ažurira.
311
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
ANALIZA RIZIKA LIKVIDNOSTI
Koeficijent likvidnosne pokrivenosti
Banka koristi regulatorni koeficijent likvidnosne pokrivenosti u skladu s LCR DA za interno praćenje i upravljanje likvidnošću.
Kako bi se LCR DA održao iznad oba limita, regulatornog i internog, Banka svakodnevno prati svoje kratkoročne likvidnosne
priljeve i odljeve, kao i raspoloživu rezervu likvidnosti.
Sljedeća tablica prikazuje LCR DA na dan 31. prosinca 2025. i 31. prosinca 2024. godine:

|  | BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
Zaštitni sloj likvidnosti | 5.824 | 5.983
Neto likvidnosni odljevi | 3.048 | 3.121
Koeficijent likvidnosne pokrivenosti (LCR) | 191,1 % | 191,7 %

Strukturna likvidnost
Dugoročnom likvidnosnom pozicijom upravlja se primjenom strukturnih likvidnosnih gapova na temelju ugovornih i djelomično
bihevioralnih novčanih tokova svih likvidnosno relevantnih komponenti bilance (bilanca i vanbilanca).
Novčani tokovi raščlanjuju se prema ugovornim rokovima dospijeća u skladu s planom amortizacije te se raspoređuju u raspone
dospijeća. Svi proizvodi klijenata bez ugovornog dospijeća (kao što su depoziti po viđenju i prekoračenja) uključeni su prema
modelu koji se temelji na statistički promatranom ponašanju klijenata.
Donja tablica predstavlja omjere dugoročnih obveza i dugoročne imovine na 31. prosinca 2025. i 31. prosinca 2024. koji se
izračunava obrnuto kumulativno po vremenskim razdobljima. Koeficijent se temelji na ugovornim ili modeliranim kretanjima
novčanog toka i ima sveobuhvatnu pokrivenost bilančnih i vanbilančnih stavki.

|  |  |  |  |  | BANKA
| > 1 godine | > 2 godine | > 3 godine
u milijunima EUR | pro-2024 | pro-2025 | pro-2024 | pro-2025 | pro-2024 | pro-2025
Koeficijent strukturne likvidnosti | 1,21 | 1,12 | 1,29 | 1,23 | 1,45 | 1,26

Rezerva likvidnosti
Banka redovno prati svoju rezervu likvidnosti koja se sastoji od gotovine, viška sredstva nad obveznom rezervom kod središnjih
banaka, nezaloženu imovinu založivu kao kolateral kod središnje banke kao i ostale likvidne vrijednosne papire, uključujući i
promjene u repo i obrnutim repo transakcijama. Ova imovina se može utržiti u kratkom roku u cilju neutraliziranja potencijalnih
odljeva u kriznim situacijama. Ročna struktura rezerve likvidnosti na 31. prosinca 2025. i 31. prosinca 2024. je prikazana u donjoj
tablici:
312
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Ročna struktura visokolikvidne imovine

|  |  |  | BANKA
u milijunima EUR | ≤ 1 mjesec | 1-12 mjeseci | 1-5 godina | > 5 godina
pro-2025 |  |  |  |
Gotovina, višak nad obveznom rezervom | 2.675 | – | – | –
Likvidna imovina | 3.061 | (526) | (1.069) | (1.466)
od čega obveznice | 3.061 | (526) | (1.069) | (1.466)
Ukupne rezerve likvidnosti | 5.736 | (526) | (1.069) | (1.466)
pro-2024 |  |  |  |
Gotovina, višak nad obveznom rezervom | 3.091 | – | – | –
Likvidna imovina | 2.450 | (395) | (764) | (1.469)
od čega obveznice | 2.450 | (395) | (764) | (1.469)
Ukupne rezerve likvidnosti | 5.541 | (395) | (764) | (1.469)

Analiza rezervi likvidnosti prikazuje ukupni iznos potencijalne rezerve likvidnosti uzevši u obzir i haircut kod središnje banke i
dodatni stresni haircut. Negativne brojke su dospjele pozicije visokolikvidne imovine. Pozitivne brojke nakon perioda jednog tjedna
su pozicije koje nisu odmah dostupne kao visokolikvidna imovina.
313
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Ugovorni nediskontirani novčani tokovi financijskih obaveza
Dospijeća ugovornih nediskontiranih novčanih tokova glavnice i kamata financijskih obaveza na datume 31. prosinca 2025. i 31.
prosinca 2024. su:

2025 |  |  |  |  |  | BANKA
u milijunima EUR | Knjigovodstv ena vrijednost | Ugovoreni novčani tok | < 1 mjesec | 1‑12 mjeseca | 1‑5- godine | > 5 godina
Obveze koje nisu po derivatima | 14.141 | 14.319 | 12.326 | 525 | 1.272 | 196
Depoziti banka | 129 | 132 | 94 | 12 | 18 | 8
Depoziti klijenata | 12.861 | 12.899 | 12.201 | 344 | 210 | 144
Izdane obveznice | 955 | 1.027 | – | 162 | 865 | –
Podređene obveze | 150 | 215 | – | 7 | 179 | 29
Obveze za najam | 15 | 15 | – | – | – | 15
Ostale financijske obveze | 31 | 31 | 31 | – | – | –
Obveze po derivativima | – | 12 | – | – | 1 | 11
Obveze po derivativima s netiranim novčanim tijekom | – | 12 | – | – | 1 | 11
Obveze po derivativima s bruto novčanim tijekom (neto) | – | – | – | – | – | –
Odljevi | – | 73 | 64 | 8 | 1 | –
Priljevi | – | (73) | (64) | (8) | (1) | –
Potencijalne obveze | – | 2.927 | 2.927 | – | – | –
Financijske garancije | – | 266 | 266 | – | – | –
Potencijalne kreditne obveze | – | 2.661 | 2.661 | – | – | –
Ukupno | 14.141 | 17.258 | 15.253 | 525 | 1.273 | 207
2024 |  |  |  |  |  |
Obveze koje nisu po derivatima | 13.215 | 13.369 | 11.497 | 327 | 1.401 | 144
Depoziti banka | 271 | 273 | 71 | 17 | 173 | 12
Depoziti klijenata | 11.943 | 11.995 | 11.378 | 283 | 202 | 132
Izdane obveznice | 954 | 1.053 | – | 27 | 1.026 | –
Podređene obveze | – | – | – | – | – | –
Obveze za najam | 15 | 15 | 15 | – | – | –
Ostale financijske obveze | 32 | 33 | 33 | – | – | –
Obveze po derivativima | 18 | 11 | – | (3) | 3 | 11
Obveze po derivativima s netiranim novčanim tijekom | – | 14 | – | – | 3 | 11
Obveze po derivativima s bruto novčanim tijekom (neto) | – | (3) | – | (3) | – | –
Odljevi | – | 276 | 130 | 145 | 1 | –
Priljevi | – | (279) | (130) | (148) | (1) | –
Potencijalne obveze | – | 2.846 | 2.846 | – | – | –
Financijske garancije | – | 291 | 291 | – | – | –
Potencijalne kreditne obveze | – | 2.555 | 2.555 | – | – | –
Ukupno | 13.233 | 16.226 | 14.343 | 324 | 1.404 | 155

Na kraju 2025. valutna struktura bilančnih obveza EBC-a sastojala se od: 96,8% EUR, 2,1% USD i 1,1% ostalih valuta (2024.: 96,4%
EUR, 2,4% USD, 1,2% ostalih valuta).
Na dan 31. prosinca 2025. volumen depozita klijenata iznosio je 12,9 milijardi EUR, od čega su depoziti po viđenju iznosili 9,3
milijardi EUR (2024.: 8,3 milijarde EUR). Prema segmentima klijenata, struktura ukupnih depozita je sljedeća: 58,7% građanstvo,
16,1% mala i srednja poduzeća, 7,5% velika poduzeća, 7,7% javni sektor i 10,1% nebankarskih financijskih institucija (2024.: 57,9%
građanstvo, 16,3% mala i srednja poduzeća, 7,8% velika poduzeća, 8,0% javni sektor i 10,0% nebankarskih financijskih institucija).
Obveze prema financijskim institucijama, uključujući podređene obveze su porasle za 8,2 milijuna EUR u 2025. Volumen izdanih
dužničkih vrijednosnih papira ostao je nepromijenjen tijekom 2025. godine, bez novih izdanja i dospijeća.
314
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
38. Operativni rizik
DEFINICIJA I PREGLED
U skladu s člankom 4 (52) Uredbe, Banka definira operativni rizik kao rizik gubitka koji proizlazi iz neadekvatnih ili neuspjelih
unutarnjih procesa, ljudi i sustava ili iz vanjskih događaja, uključujući pravni rizik. Nefinancijski rizici obuhvaćaju operativni i
reputacijski rizik. Sklonost preuzimanju operativnog rizika u Banci definira limite i razine eskalacije u skladu sa strategijom rizika
Banke za preuzimanje rizika kao posljedice poslovanja. Okvir za operativni rizik je modularan, međusobno povezan i sveobuhvatan
pristup integriran u sustav nadzora i upravljanja rizicima Banke. Definiran je na način da ispuni zahtjeve upravljanja rizikom u
Banci i vanjske regulatorne zahtjeve.
Uloge i odgovornosti za upravljanje operativnim rizikom definirane su modelom „tri linije obrane“. Svakodnevno upravljanje
operativnim rizikom primarna je odgovornost linijskog menadžmenta (Business Line Management, BLM). BLM je odgovoran za
identifikaciju, procjenu i upravljanje preostalim rizicima u proizvodima, aktivnostima, procesima i sustavima na kontinuiranoj
osnovi korištenjem instrumenata upravljanja operativnim rizikom.
OKVIR I STANDARDI UPRAVLJANJA OPERATIVNIM RIZIKOM
U području upravljanja operativnim rizikom Banka primjenjuje različite elemente: utvrđivanje operativnog rizika, procjenu,
mitigaciju i prihvaćanje operativnog rizika, praćenje i redovno izvještavanje.
Identifikacija rizika operativnog rizika uključuje prikupljanje internih podataka o gubicima, pri čemu je poseban naglasak stavljen
na klasifikaciju i kvalitetu podataka potrebnu za kvantificiranje operativnog rizika, te ključne pokazatelje rizika za mjerenje
promjena razine rizika. Pokazatelji rizika redovno se provjeravaju kako bi se osiguralo rano otkrivanje potencijala rizika koji mogu
uzrokovati gubitke. Proces identifikacije rizika uključuje kontinuirani mehanizam za prepoznavanje novih rizika, pokretača rizika i
novih rizika. Procjena rizika je tekući proces u kojem linijski menadžment (BLM) proaktivno identificira i analizira relevantne
nefinancijske rizike i procjenjuje učinkovitost kontrola za ublažavanje tih rizika, kako za postojeće tako i za nove procese u Banci
(npr. odobrenje novog proizvoda, eksternalizacija). BLM procjenjuje rizike u skladu sa sklonošću riziku i izvješćuje o preostalim
rizicima višem menadžmentu ili odboru za rizik radi odgovora na rizik. Razinama prihvaćanja NFR-a upravlja se na temelju
Matrice skaliranja operativnog rizika koja postavlja granice preostalog operativnog rizika koje Banka tolerira. Praćenje rizika
putem korektivnih mjera provodi se redovito. Redovito izvješćivanje o rizicima pruža detaljne informacije poslovnoj strani,
organizacijskim jedinicama koje upravljanju rizicima, višem menadžmentu i Upravi Banke koja je informirana o operativnom
riziku kroz kvartalno Izvješće o operativnom riziku. Izvješće uključuje izloženost operativnom riziku i gubitke, rezultate procjene
rizika uključujući samoprocjenu rizika i kontrola (RCSA), ključne pokazatelje rizika, NFR odluke i korektivne mjere. Odbor za
upravljanje nefinancijskim rizikom sastaje se najmanje kvartalno i također odlučuje o temama povezanim s upravljanjem
operativnim rizikom.
Banka računa kapitalne zahtjeve za operativni rizik primjenom pristupa za izračun regulatornog kapitala koji se ne temelji na
modelu. U okviru Standardiziranog pristupa (Standardised Measurement Approach – SMA), komponenta pokazatelja poslovanja
(Business Indicator Component – BIC) izračunava se množenjem pokazatelja poslovanja (Business Indicator – BI) s regulatorno
propisanim marginalnim koeficijentima koji se primjenjuju na odgovarajuće rasponе BI‑ja. BI predstavlja financijski pokazatelj iz
financijskih izvještaja koji odražava izloženost operativnom riziku. Multiplikator unutarnjih gubitaka (Internal Loss Multiplier –
ILM) predstavlja faktor skaliranja temeljen na prosječnim povijesnim gubicima Banke i vrijednosti BIC‑a te je postavljen na
vrijednost 1. Kapitalni zahtjev za operativni rizik (Operational Risk Capital requirement – ORC) izračunava se množenjem BIC‑a i
ILM‑a.
315
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Dugotrajna imovina i ostala ulaganja
NEKRETNINE I OPREMA
Amortizacija nekretnina i opreme se obračunava linearnom metodom na način da se nabavna vrijednost imovine otpiše do ostatka
vrijednosti tijekom procijenjenog vijeka uporabe imovine. Zemljišta i imovina u pripremi se ne amortiziraju. Trošak amortizacije
prikazuje se u računu dobiti i gubitka pod pozicijom „Amortizacija“, a gubitak od umanjenja vrijednosti pod pozicijom „Ostali
operativni rezultat“.
Procijenjeni ekonomski vijek uporabe prikazan je kako slijedi:

| Životni vijek u godinama
2024. | 2025.
Zgrade | 40 | 40
Namještaj i oprema | 2-10 | 2-10
Motorna vozila | 4-6 | 4-6
Računala | 4 | 4

Na zemljište se ne obračunava amortizacija.
Svako umanjenje vrijednosti uključujući i ukidanje umanjenja vrijednosti i dobitke ili gubitke koji nastanu otuđenjem imovine
(dobiven kao razlika između neto iznosa dobivenog prilikom prodaje i knjigovodstvene vrijednosti imovine) se priznaje u računu
dobiti i gubitka i prikazuje pod pozicijom 'Ostali operativni rezultat' u izvještaju o dobiti ili gubitku.
ULAGANJA U NEKRETNINE
Ulaganja u nekretnine uključuju ulaganja u zemljište, zgrade ili dijelove zgrada od strane vlasnika (ili najmoprimca u slučaju
ugovora o najmu) s namjerom ostvarivanja zarade od najma i/ili porasta tržišne vrijednosti.
Ulaganje u nekretnine se priznaje po trošku ulaganjaumanjeno za akumuliranu amortizaciju i akumulirano umanjenje.
Prihod od najamnine se prikazuje u računu dobiti i gubitka pod pozicijom 'Prihod od najma od ulaganja u nekretnine i ostalog
operativnog najma'. Amortizacija se priznaje i prikazuje u računu dobiti i gubitka pod pozicijom 'Amortizacija' primjenom linearne
metode tijekom procijenjenog vijeka uporabe imovine. Vijek uporabe ulaganja u nekretnine su identični zgradama prikazanim pod
'Nekretnine i oprema'. Gubitak od umanjenja vrijednosti, kao i njegovo ukidanje, priznaje se u računu dobiti i gubitka i prikazuje
pod pozicijom 'Ostali operativni rezultat'.
IMOVINA DANA U OPERATIVNI NAJAM
Najmovi kod kojih Grupa suštinski ne prenosi sve rizike i povrate povezane s vlasništvom nad imovinom klasificiraju se kao
operativni najmovi. Imovinu danu u operativni najam najmodavac prikazuje u izvještaju o financijskom položaju pod pozicijom
‘Nekretnine i oprema’.
Početni izravni troškovi dobivanja najma dodaju se osnovnoj imovini i priznaju kao rashod tijekom razdoblja trajanja najma na
istoj osnovi kao i prihodi od najma.
Za imovinu u operativnom najmu Grupa koristi politiku amortizacije koja je u skladu s uobičajenom politikom amortizacije za
sličnu imovinu. Amortizacija se priznaje i prikazuje u računu dobiti i gubitka pod pozicijom ‘Amortizacija’.
Prihod od najma imovine dane u operativni najam priznaje se po linearnoj osnovi tijekom trajanja najma te se prikazuje u računu
dobiti i gubitka pod pozicijom „Prihod od najma od ulaganja u nekretnine i ostalog operativnog najmova“. Nakon isteka
operativnog najma predmetna imovina se prodaje.
316
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
IMOVINA S PRAVOM UPORABE
Prema zahtjevima MSFI-ja 16, Grupa kao korisnik najma priznaje u izvještaju o financijskom položaju, imovinu odnosno pravo
korištenja imovine koja je predmet najma.
Imovina s pravom uporabe početno se priznaje po trošku te se amortizira primjenom linearne metode do kraja korisnog vijeka
uporabe imovine koja je predmet najma ili do kraja razdoblja najma, ovisno o tome koji je datum raniji. Vijek uporabe nekretnina
je između 2 i 20 godina, dok se motorna vozila amortiziraju na temelju vijeka uporabe u rasponu od 2 do 6 godina. Trošak
amortizacije imovine s pravom uporabe prikazuje se pod pozicijom 'Amortizacija', a gubitak od umanjenja vrijednosti pod
pozicijom „Ostali operativni rezultat“, u računu dobiti i gubitka.
ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE PROSUDBE, PRETPOSTAVKE I PROCJENE
Umanjenje vrijednosti nefinancijske imovine (nekretnine i oprema, ulaganje u nekretnine, nematerijalna imovina,
imovina s pravom uporabe)
Na svaki izvještajni datum Grupa procjenjuje postoji li indicija da je vrijednost nefinancijske imovine umanjena. Test umanjenja
vrijednosti provodi se na razini pojedinačne imovine ako imovina generira novčane tokove koji su uvelike neovisni od novčanih
tokova ostale imovine. Tipičan primjer takve imovine je ulaganje u nekretnine. U protivnom, test umanjenja vrijednosti se provodi
na razini jedinice koja generira novac (CGU) a kojoj imovina koja je predmet testa pripada.
Ako se utvrdi da postoji indicija za umanjenje vrijednosti ili prilikom provedbe godišnjeg testiranja na umanjenje vrijednosti
imovine, Grupa procjenjuje njenu nadoknadivu vrijednost. Nadoknadiva vrijednost imovine je vrijednost veća od neto prodajne
vrijednosti (fer vrijednost umanjena za troškove prodaje) imovine, ili CGU i njene uporabne vrijednosti. Ako knjigovodstvena
vrijednost imovine, ili CGU, premašuje njenu nadoknadivu vrijednost imovina se smatra umanjenom i otpisuje se do iznosa njene
nadoknadive vrijednosti. Kod mjerenja uporabne vrijednosti imovine, procijenjeni budući novčani tokovi se diskontiraju na
sadašnju vrijednost primjenom diskontne stope prije poreza koja reflektira trenutne tržišne procjene vremenske vrijednosti novca i
rizike specifične za tu imovinu.
Na svaki izvještajni datum procjenjuje se i da li postoje indicije da je došlo do promjene u prethodno korištenim procjenama te da
priznati gubici od umanjenja vrijednosti više ne vrijede ili su se smanjili. Ako takva indicija postoji, Grupa procjenjuje nadoknadivu
vrijednost imovine, ili CGU. Prethodno priznat gubitak od umanjenja vrijednosti se ukida samo ako je došlo do promjena
pretpostavki korištenih u procjeni te utvrđivanju nadoknadive vrijednosti imovine od trenutka zadnjeg priznavanja gubitka od
umanjenja vrijednosti. Povećanje knjigovodstvene vrijednosti imovine, kao rezultat ukidanja gubitka, ne smije, za imovinu mjerenu
po modelu troška, premašiti knjigovodstvenu vrijednost koja bi bila iskazana (umanjena za iznos amortizacije) da u prethodnim
godinama nije bio priznat gubitak od umanjenja vrijednosti.
Gubitak od umanjenja vrijednosti i njegovo ukidanje priznaje se u račun dobiti i gubitka te prikazuje pod pozicijom 'Ostali
operativni rezultat'.
39. Nekretnine, oprema i ulaganja u nekretnine
TROŠAK STJECANJA
Vlastite nekretnine, oprema i ulaganja u nekretnine

GRUPA
| Nekretnine i oprema – Troškovi stjecanja i proizvodni troškov
u milijunima EUR | Zemljište i zgrade | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | IT imovina (hardver) | Ostale pokretnine | Nekretnine i oprema | Ulaganja u nekretnine
Siječanj 2024 | 143 | 52 | 61 | 43 | 299 | 2
Povećanja (+) | 6 | 7 | 12 | 9 | 34 | –
Prodaja i rashod (-) | (1) | (3) | (3) | (10) | (17) | –
Prodaja grupe | – | – | (10) | – | (10) | –
Prosinac 2024 | 148 | 56 | 60 | 42 | 306 | 2
Povećanja (+) | 14 | 7 | 8 | 7 | 36 | –
Prodaja i rashod (-) | (2) | (2) | (10) | (10) | (24) | –
Prosinac 2025 | 160 | 61 | 58 | 39 | 318 | 2

317
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
ISPRAVAK VRIJEDNOSTI
Vlastite nekretnine, oprema i ulaganja u nekretnine

GRUPA
| Nekretnine i oprema - Ispravak vrijednosti
u milijunima EUR | Zemljište i zgrade | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | IT imovina (hardver) | Ostale pokretnine | Nekretnine i oprema | Ulaganja u nekretnine
Siječanj 2024 | (55) | (38) | (45) | (14) | (152) | –
Amortizacija (-) | (4) | (4) | (6) | (6) | (20) | –
Prodaja i rashod (+) | 1 | 3 | 3 | 6 | 13 | –
Imovina namijenjena za prodaju | – | – | 9 | – | 9 | –
Prosinac 2024 | (58) | (39) | (39) | (14) | (150) | –
Amortizacija (-) | (5) | (4) | (7) | (5) | (21) | –
Prodaja i rashod (+) | 1 | 3 | 10 | 6 | 20 | –
Prosinac 2025 | (62) | (40) | (36) | (13) | (151) | –

KNJIGOVODSTVENE VRIJEDNOSTI
Vlastite nekretnine, oprema i ulaganja u nekretnine

GRUPA
| Nekretnine i oprema
u milijunima EUR | Zemljište i zgrade (koje koristi Grupa) | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | IT imovina (hardver) | Ostale pokretnine | Nekretnine i oprema | Ulaganja u nekretnine
Prosinac 2024 | 90 | 17 | 21 | 28 | 156 | 2
Prosinac 2025 | 98 | 21 | 22 | 26 | 167 | 2

Imovina s pravom uporabe: nekretnine, oprema i ulaganja u nekretnine

GRUPA
u milijunima EUR | Zemljište i zgrade (koje koristi Grupa) | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | IT imovina (hardver) | Ostale pokretnine | Nekretnine i oprema | Ulaganja u nekretnine
Prosinac 2024 | 13 | 1 | – | – | 14 | –
Prosinac 2025 | 15 | 1 | – | – | 16 | –

U kupna knjigovodstvena vrijednost

GRUPA
u milijunima EUR | Zemljište i zgrade (koje koristi Grupa) | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | IT imovina (hardver) | Ostale pokretnine | Nekretnine i oprema | Ulaganja u nekretnine
Prosinac 2024 | 103 | 18 | 21 | 28 | 170 | 2
Prosinac 2025 | 113 | 22 | 22 | 26 | 183 | 2

318
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
TROŠKOVI STJECANJA
Vlastite nekretnine, oprema i ulaganja u nekretnine

BANKA
| Nekretnine i oprema – Troškovi stjecanja i proizvodni troškov
u milijunima EUR | Zemljište i zgrade | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | IT imovina (hardver) | Ostale pokretnine | Nekretnine i oprema | Ulaganja u nekretnine
Siječanj 2024 | 121 | 44 | 44 | – | 209 | –
Povećanja (+) | 7 | 6 | 11 | – | 24 | –
Prodaja i rashod (-) | (1) | (3) | (2) | – | (6) | –
Povećanja grupe | 6 | 1 | 4 | – | 11 | –
Reklasifikacija | (2) | (1) | – | – | (3) | 1
Prosinac 2024 | 131 | 47 | 57 | – | 235 | 1
Povećanja (+) | 15 | 5 | 8 | – | 28 | –
Prodaja i rashod (-) | (2) | (2) | (10) | – | (14) | –
Prosinac 2025 | 144 | 50 | 55 | – | 249 | 1

ISPRAVAK VRIJEDNOSTI
Vlastite nekretnine, oprema i ulaganja u nekretnine

BANKA
| Nekretnine i oprema - Ispravak vrijednost
u milijunima EUR | Zemljište i zgrade | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | IT imovina (hardver) | Ostale pokretnine | Nekretnine i oprema | Ulaganja u nekretnine
Siječanj 2024. | (50) | (31) | (30) | – | (111) | –
Amortizacija (-) | (3) | (3) | (6) | – | (12) | –
Prodaja i rashod (+) | 1 | 3 | 2 | – | 6 | –
Povećanja grupe | (1) | (1) | (4) | – | (6) | –
Prosinac 2024 | (53) | (32) | (38) | – | (123) | –
Amortizacija (-) | (3) | (4) | (6) | – | (13) | –
Prodaja i rashod (+) | 2 | 2 | 9 | – | 13 | –
Prosinac 2025 | (54) | (34) | (35) | – | (123) | –

KNJIGOVODSTVENE VRIJEDNOSTI
Vlastite nekretnine, oprema i ulaganja u nekretnine

BANKA
| Nekretnine i oprema
u milijunima EUR | Zemljište i zgrade (koje koristi Grupa) | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | IT imovina (hardver) | Ostale pokretnine | Nekretnine i oprema | Ulaganja u nekretnine
Prosinac 2024. | 78 | 15 | 19 | – | 112 | 1
Prosinac 2025 | 90 | 16 | 20 | – | 126 | 1

319
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Imovina s pravom uporabe: nekretnine, oprema i ulaganja u nekretnine

BANKA
u milijunima EUR | Zemljište i zgrade (koje koristi Grupa) | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | IT imovina (hardver) | Ostale pokretnine | Nekretnine i oprema | Ulaganja u nekretnine
Prosinac 2024. | 14 | 3 | – | – | 17 | –
Prosinac 2025. | 13 | 2 | – | – | 15 | –

Ukupna knjigovodstvena vrijednost

BANKA
u milijunima EUR | Zemljište i zgrade (koje koristi Grupa) | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | IT imovina (hardver) | Ostale pokretnine | Nekretnine i oprema | Ulaganja u nekretnine
Prosinac 2024 | 92 | 18 | 19 | – | 129 | 1
Prosinac 2025 | 103 | 18 | 20 | – | 141 | 1

Knjigovodstvena vrijednost troškova priznatih kao materijalna imovina tijekom njezine izgradnje u 2025. godini iznosi 35 milijuna
EUR za Grupu i za Banku (2024.: 28 milijuna EUR za Grupu i za Banku).
Ugovorne obveze za kupnju materijalne imovine na 31. prosinac 2025. iznose 6 milijuna EUR za Grupu i Banku (2024.: 1 milijun
EUR za Grupu i za Banku).
Na dan 31. prosinca 2025. nekretnine i oprema Grupe iznosili su 183 milijuna EUR (2024.: 170 milijuna EUR).
Imovina dana u operativni najam iznosi 24 milijuna EUR (2024.: 26 milijuna EUR) od čega se od 24 milijuna EUR (2024: 26
milijuna EUR) odnosi na pokretnine.
Na dan 31. prosinca 2025. nekretnine i oprema Banke iznosili su 141 milijuna EUR (2024.: 129 milijuna EUR), 1 milijuna EUR
(2024.: 1 milijuna EUR) se odnosi na zemljišta i zgrade dane u operativni najam.
Detalji povezani s pravom korištenja imovine kapitalizirane u izvještaju o financijskom položaju, a koje proizlazi iz najmova kod
kojih je Grupa najmoprimac, nalaze se u bilješci 42 Operativni najmovi – Grupa kao najmoprimac.
FER VRIJEDNOST NEFINANCIJSKE IMOVINE
Na dan 31. prosinca 2025. fer vrijednost ulaganja u nekretnine s knjigovodstvenom vrijednosti od 2 milijuna EUR za Grupu i 1
milijun EUR za Banku (2024.: 2 milijuna EUR za Grupu i nula za Banku) iznosi 2 milijuna EUR za Grupu i 3 miliona za Banku
(2024.: 2 milijuna EUR za Grupu i nula za Banku) i klasificira se u Razinu 3 hijerarhije fer vrijednosti.
Za nefinancijsku imovinu Grupe procjene vrijednosti se vrše koristeći usporednu i investicijsku metodu. Procjene se vrše na
temelju usporedbe i analize odgovarajućih usporedivih ulaganja i transakcija na tržištu nekretnina, skupa s dokazom potražnje u
blizini odgovarajuće nekretnine. Obilježja takvih sličnih transakcija se primjenjuju na imovinu, uzimajući u obzir veličinu,
lokaciju, uvjete, ugovorne uvjete i ostale značajne faktore. Takve mjere su prikazane u Razini 3 hijerarhije fer vrijednosti.
40. Nematerijalna imovina
Goodwill proizlazi iz poslovnih kombinacija kojima se stječe ovisno društvo. Naknadno, goodwill se vrednuje po trošku utvrđenom
na datum stjecanja, umanjenom za akumulirane gubitke od umanjenja vrijednosti, ako postoje.
Nematerijalna imovina Grupe uključuje računalni softver i drugu nematerijalnu imovinu. Nematerijalna imovina se priznaje samo
ako se trošak nabave može pouzdano utvrditi i ako je vjerojatno da će buduće ekonomske koristi koje se mogu pripisati imovini
pritjecati Grupi.
320
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Nematerijalna imovina stečena odvojeno, početno se mjeri po trošku nabave. Troškovi interno proizvedenog softvera kapitaliziraju
se ako Grupa može pokazati tehničku izvedivost i namjeru završetka softvera, mogućnost korištenja, vjerojatnost ostvarivanja
budućih ekonomskih koristi, dostupnost resursa i mogućnost pouzdanog mjerenja troškova. Nakon početnog priznavanja
nematerijalna imovina se iskazuje po trošku umanjenom za akumuliranu amortizaciju i akumulirane gubitke od umanjenja
vrijednosti.
Trošak nematerijalne imovine stečene u poslovnom spajanju je njezina fer vrijednost na datum stjecanja.
Nematerijalna imovina s određenim korisnim vijekom uporabe amortizira se primjenom linearne metode tijekom korisnog vijeka
uporabe. Razdoblje amortizacije i primijenjene metode pregledavaju se najmanje na kraju financijske godine i usklađuju ukoliko je
potrebno. Trošak amortizacije nematerijalne imovine prikazan je u računu dobiti i gubitka pod pozicijom 'Amortizacija'.
Procijenjeni korisni vijek trajanja je kako slijedi:

| Životni vijek u godinama
| 2024. | 2025.
Softver | 4 | 4
Temeljni informatički sustav banke | 6 | 6
Ostala Nematerijalna imovina | 10-15 | 10-15

UMANJENJE NEMATERIJALNE IMOVINE UKLJUČUJUĆI GOODWILL
Goodwill koji nastaje stjecanjem ovisnog društva početno se priznaje po trošku utvrđenom primjenom metode stjecanja,
umanjenom za naknadno akumulirane gubitke od umanjenja vrijednosti.
Kod CGU kod koje je utvrđen goodwill, test umanjenja provodi se godišnje, u studenom ili tokom godine ako se pojave indicije o
mogućem umanjenju.
Kod jedinica koje generiraju novac u Grupi, nadoknadivi iznos za utvrđivanje potencijalnog umanjenja vrijednosti je obićno se
temeljni na uspotrebljivoj vrijednosti koja je sadašnja vrijednost budućih novčanih tokova za koje se očekuje da će biti izvedeni iz
jedinica koje generiraju novac. Izračun počinje sa procjenom budućih zarada raspodjeljivih dioničarima. U skladu sa navedenim
koriste se financijski planovi jedinice koja generira novac odobreni od Uprave uzimajući u obzir ispunjenje regulatornih kapitalnih
zahtjeva. Period planiranja je pet godina. Nakon procjene budućih zarada raspodjeljivih dioničarima buduće zarade diskontiraju se
na sadašnju vrijednost. Zarade nakon pete godine izračunavaju se na temelju zarada posljednje godine planiranja na koju se
primjenjuje dugoročna stopa rasta, koja se naslanja na makroekonomske parametre za svaku jedinicu koja generira novac.
Procijenjene buduće zarade nakon inicijalnog perioda planiranja odražavaju se kroz terminalnu vrijednost.
Diskontne stope odražavaju rizik specifičan za jedinicu koja generira novac i utvrđene su u skladu s Modelom procjene kapitala
(CAPM). U CAPM modelu diskontna stopa uključuje nerizičnu kamatnu stopu, tržišnu premiju za rizik koja se množi sa beta
faktorom (sistematični tržišni rizik) te rizikom zemlje. Vrijednosti uzete pri utvrđivanju diskontne stope su utvrđene iz eksternih
izvora informacija.
Ukoliko je nadoknadivi iznos jedinice koja generira novac manji od njene knjigovodstvene vrijednosti, razlika se priznaje kao
gubitak od umanjenja vrijednosti i prikazuje u računu dobiti i gubitka pod pozicijom 'Ostali operativni rezulta t'
321
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Troškovi stjecanja

GRUPA
| Troškovi stjecanja i proizvodni troškovi
u milijunima EUR | Goodwill | Lista klijenata | Stečeni softver | Samostalno razvijen softver unutar Grupe | Ostalo (licence, patenti, itd.) | Ukupno
Siječanj 2024 | 81 | 24 | 54 | – | 29 | 188
Povećanja (+) | – | – | 5 | – | 1 | 6
Prodaja i rashod (-) | (41) | (24) | (2) | – | (3) | (70)
Reklasifikacija | – | – | 1 | – | (1) | –
Imovina namijenjena za prodaju | – | – | (1) | – | (11) | (12)
Prosinac 2024 | 40 | – | 57 | – | 15 | 112
Povećanja (+) | – | – | 14 | 1 | 1 | 16
Prodaja i rashod (+) | – | – | (5) | – | – | (5)
Prosinac 2025 | 40 | – | 66 | 1 | 16 | 123

Ispravak vrijednosti

GRUPA
| Ispravak vrijednosti
u milijunima EUR | Goodwill | Lista klijenata | Stečeni softver | Samostalno razvijen softver unutar Grupe | Ostalo (licence, patenti, itd.) | Ukupno
Siječanj 2024 | (81) | (24) | (39) | – | (24) | (168)
Amortizacija | – | – | (5) | – | (3) | (8)
Prodaja i rashod (+) | 41 | 24 | 1 | – | 2 | 68
Prodaja ovisnog društva | – | – | – | – | – | –
Reklasifikacija | – | – | (1) | – | 1 | –
Imovina namijenjena za prodaju | – | – | 1 | – | 12 | 13
Prosinac 2024 | (40) | – | (43) | – | (12) | (95)
Povećanja | – | – | (5) | – | (2) | (7)
Prodaja i rashod | – | – | 4 | – | – | 4
Prosinac 2025 | (40) | – | (44) | – | (14) | (98)

Knjigovodstvene vrijednosti

GRUPA
u milijunima EUR | Goodwill | Lista klijenata | Stečeni softver | Samostalno razvijen softver unutar Grupe | Ostalo (licence, patenti, itd.) | Ukupno
Prosinac 2024 | – | – | 14 | – | 3 | 17
Prosinac 2025 | – | – | 22 | 1 | 2 | 25

322
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Troškovi stjecanja

BANKA
| Troškovi stjecanja i proizvodni troškovi
u milijunima EUR | Goodwill | Lista klijenata | Stečeni softver | Samostalno razvijen softver unutar Grupe | Ostalo (licence, patenti, itd.) | Ukupno
Siječanj 2024 | – | – | 42 | – | 5 | 47
Povećanja (+) | – | – | 5 | – | – | 5
Efekt poslovnog spajanja | – | – | – | – | 10 | 10
Reklasifikacija | – | – | 1 | – | (1) | –
Prosinac 2024 | – | – | 48 | – | 14 | 62
Povećanja (+) | – | – | 7 | 1 | – | 8
Prodaja i rashod (+) | – | – | (5) | – | – | (5)
Prosinac 2025 | – | – | 50 | 1 | 14 | 65

Ispravak vrijednosti

BANKA
| Akumulirana amortizacija i umanjenje vrijednosti
u milijunima EUR | Goodwill | Lista klijenata | Stečeni softver | Samostalno razvijen softver unutar Grupe | Ostalo (licence, patenti, itd.) | Ukupno
Siječanj 2024 | – | – | (31) |  | (4) | (35)
Amortizacija | – | – | (5) | – | (1) | (6)
Ekekt poslovnog spajanja | – | – | – | – | (8) | (8)
Reklasifikacija | – | – | (1) | – | 1 | –
Prosinac 2024 | – | – | (37) | – | (12) | (49)
Povećanja | – | – | (5) | – | – | (5)
Prodaja i rashod | – | – | 4 | – | – | 4
Prosinac 2025 | – | – | (38) | – | (12) | (50)

Knjigovodstvene vrijednosti

BANKA
u milijunima EUR | Goodwill | Lista klijenata | Stečeni softver | Samostalno razvijen softver unutar Grupe | Ostalo (licence, patenti, itd.) | Ukupno
Prosinac 2024 | – | – | 11 | – | 2 | 13
Prosinac 2025 | – | – | 12 | 1 | 2 | 15

Nabavljeni softver odnosi se na temeljni bankarski sustav.
41. Ostala imovina
ZALIHE
Materijalna imovina preuzeta u zamjenu za nenaplaćena potraživanja za koju je namjera Grupe prodaja kroz redovno poslovanje
raspoređena je u ostalu imovinu i mjeri se prema zahtjevima MRS-a 2 'Zalihe'. Takva imovina se početno priznaje po trošku
stjecanja koji je jednak fer vrijednosti te imovine utvrđenoj prilikom preuzimanja. Naknadno mjerenje provodi se po trošku
stjecanja ili neto prodajnoj vrijednosti (očekivana prodajna cijena umanjena za troškove prodaje), ovisno o tome što je niže.
Dobici ili gubici nastali prodajom imovine priznaju se u računu dobiti i gubitka a prikazani su pod pozicijom 'Ostali operativni
rezultat' u računu dobiti i gubitka, zajedno s troškovima prodaje i ostalim troškovima koji su nastali u prodaji sredstava.
323
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
41. Ostala imovina (nastavak)

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Uplaćeni predujmovi i prihod budućeg razdoblja | 5 | 6 | 5 | 5
Zalihe | 18 | 5 | 15 | 5
Vrijednosno usklađenje zaliha | (10) | – | (7) | –
Ostala imovina | 16 | 20 | 7 | 8
Ostala imovina | 29 | 31 | 20 | 18

U retku Zalihe Grupa prikazuje kolaterale preuzete u zamjenu za nenaplativa potraživanja koje Grupa ima namjeru prodati u
narednim godinama.
FIDUCIJARNI POSLOVI
Imovina i pripadajući prihodi, zajedno s povezanim obvezama za povratom imovine klijentima isključeni su iz ovih financijskih
izvještaja kada Grupa nastupa u fiducijarnom svojstvu, odnosno kao ovlaštena osoba, povjerenik ili zastupnik.
324
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Najmovi
Najam je ugovor, odnosno dio ugovora, koji prenosi pravo na korištenje imovine u određenom vremenskom razdoblju u zamjenu
za naknadu.
42. Grupa kao najmodavac
Ugovor o najmu se klasificira kao financijski najam ako se njime prenose gotovo svi rizici i koristi povezani s vlasništvom nad
imovinom koja je predmet najma. Grupa kao davatelj najma priznaje, u izvještaju o financijskom položaju, potraživanje u iznosu
koji je jednak neto ulaganju u najam (sadašnja vrijednost budućih plaćanja najma uključujući negarantirani ostatak vrijednosti).
Razlika između ukupnog potraživanja i sadašnje vrijednosti potraživanja predstavlja nezarađeni financijski prihod koji se priznaje
u računu dobiti i gubitka kroz razdoblje najma primjenom metode efektivne kamatne stope te se prikazuje pod pozicijom 'Ostali
slični prihodi' unutar pozicije 'Neto kamatni prihod'.
Ugovor o najmu se klasificira kao operativni najam ako se njime zadržavaju gotovo svi rizici i koristi povezani s vlasništvom nad
imovinom koja je predmet najma. Grupa, imovinu koja je predmet operativnog najma, prikazuje u izvještaju o financijskom
položaju u skladu sa prirodom predmetne imovine, pod pozicijom 'Nekretnine i oprema' ili 'Ulaganja u nekretnine'. Pri naknadnom
mjerenju, Grupa za predmetnu imovinu primjenjuje politiku amortizacije koja je u skladu s uobičajenom politikom amortizacije za
sličnu imovinu te zahtjeve MRS-a 36 za umanjenje vrijednosti imovine. Prihod od najma imovine dane u operativni najam priznaje
se u račun dobiti i gubitka po linearnoj osnovi tijekom razdoblja trajanja najma. Taj prihod prikazuje se u računu dobiti i gubitka
pod pozicijom 'Prihod od najma od ulaganja u nekretnine i ostalog operativnog najma'.
Financijski najmovi
Grupa iznajmljuje pokretnine drugim klijentima na temelju ugovora o financijskom najmu. Za potraživanja financijskog najma
uključenih u ovu stavku, usklađenje bruto ulaganja u najmove prema sadašnjoj vrijednosti minimalnih plaćanja najma je kako
slijedi:

| GRUPA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
Plaćanja najma | 642 | 671
Bruto ulaganja | 642 | 671
Nerealizirani financijski prihodi | (70) | (70)
Neto ulaganja | 572 | 601
Sadašnja vrijednost plaćanja najma | 572 | 601

Analiza dospijeća najmova prema preostaloj ročnosti u skladu s MSFI-jem 16:

GRUPA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
Bruto ulaganja | Sadašnja vrijednost plaćanja najma | Bruto ulaganja | Sadašnja vrijednost plaćanja najma
< 1 godine | 199 | 173 | 210 | 183
1-2 godine | 145 | 134 | 150 | 139
2-3 godine | 113 | 101 | 124 | 112
3-4 godine | 88 | 77 | 93 | 82
4-5 godina | 57 | 48 | 56 | 48
> 5 godina | 40 | 39 | 38 | 37
Ukupno | 642 | 572 | 671 | 601

Tijekom 2025. godine Grupa je priznala prihode od kamata od financijskog najma u iznosu od 35 milijuna EUR (2024.: 32 milijuna
EUR).
325
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Potraživanja s osnove financijskog najma
Analiza bruto knjigovodstvene vrijednosti pripadajućih ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke potraživanja s osnove financijskog
najma Grupe prema skupinama umanjenja vrijednosti na dan 31. prosinca 2025. i 31. prosinca 2024. prikazana je u tablici ispod:

GRUPA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Kreditni gubitak |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Knjigovod stvena vrijednost
2025 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 5 | – | – | – | 5 | – | – | – | – | – | 5
Ostala financijska društva | 3 | – | – | – | 3 | – | – | – | – | – | 3
Nefinancijske institucije | 374 | 59 | 4 | – | 437 | (1) | (1) | (1) | – | (3) | 434
Kućanstva | 134 | 20 | 2 | – | 156 | – | – | – | – | – | 156
Ukupno | 516 | 79 | 6 | – | 601 | (1) | (1) | (1) | – | (3) | 598
GRUPA
u milijunima EUR | Bruto knjigovodstvena vrijednost | Kreditni gubitak |
Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | POCI | Ukupno | Knjigovod stvena vrijednost
2024 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Opće države | 5 | – | – | – | 5 | – | – | – | – | – | 5
Ostala financijska društva | 2 | – | – | – | 2 | – | – | – | – | – | 2
Nefinancijske institucije | 348 | 68 | 4 | – | 420 | (1) | (1) | (1) | – | (3) | 417
Kućanstva | 127 | 15 | 2 | – | 144 | – | – | – | – | – | 144
Ukupno | 482 | 83 | 6 | – | 570 | (1) | (1) | (1) | – | (3) | 568

Za informacije o kretanju ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke pogledajte bilješku 32 Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne
gubitke, dio 'Potraživanja s osnove financijskog najma': tablica 'Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke – potraživanja s
osnove financijskog najma'.
U procesu procjene kreditnog rizika Društvo primjenjuje razborite metode i modele procjene istoga. Za ocjenjivanje dijela
primatelja leasinga Društvo koristi interno razvijeni sustav u obliku kartice bodovanja kao i interni sustav Grupe. Interni sustav
ocjenjivanja za fizičke osobe i obrtnike u sustavu jednostrukog knjigovodstva se sastoji od četiri ocjene za klijente koji nisu u
defaultu i jedne ocjene za klijente u defaultu. Za ostale klijente koristi se sustav ocjenjivanja grupe koji ima trinaest ocjena za
klijente koji nisu u defaultu te jednu ocjenu za one u defaultu.
Tako dobivene ocjene Društvo je, interno radi jednostavnijeg prikaza izloženosti kreditnom riziku, podijelilo na četiri stupnja
rizičnosti i to na nizak rizik gdje se iskazuje velika mogućnost naplate, umjeren rizik gdje je dužnikova financijska situacija stabilna
ali može doći do ograničenog negativnog utjecaja nepoželjne ekonomske situacije, umjereno visok rizik gdje je dužnik osjetljiv na
negativne financijske i ekonomske utjecaje te ga je potrebno pratiti i osigurati primjerenu kolateraliziranost te visok rizik gdje je
nastupio neki od događaja defaulta.
Operativni najmovi
Pod operativnim najmovima, Grupa i Banka ulaze u komercijalne najmove prostora, vozila i opreme.
326
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Analiza dospijeća plaćanja najmova iz operativnih najmova u skladu s MSFI-jem 16

| GRUPA | BANKA
u milijunima EUR | 2024. | 2025. | 2024. | 2025.
< 1 godine | 5 | 6 | 1 | 1
1-2 godine | 4 | 4 | 1 | 1
2-3 godine | 2 | 3 | – | –
3-4 godine | 2 | 2 | – | –
4-5 godina | 1 | 1 | – | –
> 5 godina | – | – | – | –
Ukupno | 14 | 16 | 2 | 2

Informacije o prihodu od najma nalaze se u Bilješci 7 Prihod od najamnina iz ulaganja u nekretnine i ostalih operativnih najmova.
43. Grupa kao najmoprimac
Prema zahtjevima MSFI-ja 16, Grupa kao korisnik najma priznaje u izvještaju o financijskom položaju, imovinu odnosno pravo
korištenja imovine koja je predmet najma te obvezu za najam koja predstavlja plaćanja s osnove najma koje je obvezan izvršiti
davatelju najma. Izuzetak su kratkoročni najmovi (kraći od 12 mjeseci) i najmovi male vrijednosti.
Pravo korištenja imovine se amortizira do kraja korisnog vijeka uporabe imovine koja je predmet Pravo korištenja imovine
prikazuje se u izvještaju o financijskom položaju unutar pozicije 'Nekretnine i oprema' dok se trošak amortizacije prikazuje pod
pozicijom 'Amortizacija' u računu dobiti i gubitka.
Pravo korištenja imovine podliježe zahtjevima za umanjenje vrijednosti MRS-a 36.
Obveza po najmu početno se priznaje prema sadašnjoj vrijednosti svih budućih plaćanja koja su vezana uz najam a nisu plaćena na
datum početka najma. Plaćanja po osnovi najma uključuju i cijenu izvršenja mogućnosti kupnje, a plaćanja najma u
neobvezujućem razdoblju produljenja razmatraju se ako je rizvjesno da će najmoprimac iskoristiti mogućnost raskida najma.
Varijabilna plaćanja najma koja nisu uključena u obvezu za najam priznaju se kao trošak u dobit ili gubitak razdoblja u kojem je
nastao događaj (ili uvjet) koji pokreće ta plaćanja. Za najmove pokretnina Grupe (kao najmoprimca) inkrementalna stopa
zaduživanja sastoji se od bazne stope (Euribor), usklađene sukladno rejtingu, iznosu posuđenih sredstava, trajanju najma i
uključenim kolateralima. Utvrđivanje inkrementalne stope zaduživanja za nekretnine zasniva se na dvije komponente: tržišnoj
stopi i stopi pojedine nekretnine. Tržišna stopa se temelji na postojećim bančinim podacima o financiranju te odražava valutu,
razdoblje najma i kreditnu sposobnost primatelja najma. Stopa pojedine nekretnine predstavlja usklađenje tržišne stope na temelju
kvalitete pojedine nekretnine.
Obveza za najam se u izvještaju o financijskom položaju prikazuje unutar pozicije 'Obveze po najmovima'.
Trošak kamate smanjuje se kroz razdoblje najma sukladno otplati a prikazuje se u računu dobiti i gubitka pod pozicijom 'Ostali
slični troškovi' unutar pozicije 'Neto kamatni prihod'.
Grupa prvenstveno iznajmljuje nekretnine poput zgrada i zemljišta za potrebe poslovnica i parkirnih mjesta. Uz to, pokretnine
poput IT opreme iznajmljuju se za poslovne svrhe.
327
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Imovina s pravom uporabe

Prava korištenja imovine | GRUPA | BANKA
u milijunima EUR | Zemljište i zgrade | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | Nekretnine i oprema | Zemljište i zgrade | Uredska oprema i postrojenja / ostala dugotrajna imovina | Nekretnine i oprema
2024. |  |  |  |  |  |
Knjigovodstvena vrijednost od siječnja 2024. | 13 | 1 | 14 | 12 | 3 | 15
Povećanja (+) | 4 | – | 4 | 3 | 1 | 4
Amortizacija (-) | (3) | – | (2) | (2) | – | (2)
Prodaja i rashod (-) | (1) | – | (2) | (1) | (1) | (2)
Knjigovodstvena vrijednost od prosinca 2024. | 13 | 1 | 14 | 12 | 3 | 15
2025. |  |  |  |  |  |
Povećanja (+) | 6 | 1 | 7 | 4 | 1 | 5
Amortizacija (-) | (2) | – | (2) | (2) | – | (2)
Prodaja i rashod (-) | (2) | (1) | (3) | (2) | (2) | (4)
Knjigovodstvena vrijednost od prosinac 2025. | 15 | 1 | 16 | 12 | 2 | 14

Analiza dospijeća obveza po najmovima po osnovi nediskontiranih novčanih tokova

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024. | 2025. | 2024. | 2025.
< 1 godina | 3 | 3 | 3 | 2
1-5 godina | 7 | 10 | 8 | 8
> 5 godina | 7 | 7 | 7 | 8
Ukupno | 17 | 20 | 18 | 18

Tijekom 2025. godine troškovi kamata na obveze po osnovi najma priznati su u iznosu od 1 milijun EUR za Banku (2024.: 1 milijun
EUR).
U 2025. godini troškovi koji se odnose na kratkoročne najmove iznosili su 221 tisuća EUR za Grupu i 237 tisuća EUR za Banku
(2024.: 56 tisuća EUR za Grupu i 60 tisuća EUR za Banku), za koje vrijedi izuzeće od primjene MSFI-ja 16. Nadalje, troškovi
najmova malih vrijednosti iznosili su 2 milijuna EUR za Grupu i 1 milijuna EUR za Banku, za koje vrijedi izuzeće od primjene
MSFI-ja 16 (2024.: 2 milijuna EUR za Grupu i 1 milijun EUR za Banku).
Ukupni novčani odljev za najmove u 2025. iznosio je 3 milijuna EUR za Grupu i za Banku (2024.: 3 milijuna EUR za Grupu i 5
milijuna EUR za Banku).
Nije bilo obveza za buduće novčane odljeve koji se ne odražavaju u mjerenju obveza po najmu za Grupu i za Banku (2024. nula za
Grupu i Banku). Grupa nije imala ograničenja ili obveze koje proizlaze iz najmova ili transakcije prodaje s povratnim najmom na
31. prosinca 2025. i 31. prosinca 2024.
328
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Razgraničenja, rezerviranja, potencijalne obveze, pravni
postupci
44. Ostale obveze

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024. | 2025, | 2024, | 2025,
Obveze u obračunu po danim kreditima | 39 | 38 | 28 | 32
Obveze s osnove plaća i bonusa | 37 | 40 | 33 | 35
Odgođeni prihodi i obračunati troškovi naknada | 11 | 11 | 8 | 9
Obveze prema Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga | 4 | 1 | 4 | –
Ostale obveze | 50 | 26 | 42 | 20
Ostale obveze | 141 | 116 | 115 | 96

Odgođeni prihodi na dan 31. prosinca 2025. uključuju ‘ugovorne obveze’ u skladu s MSFI-jem 15 u iznosu od 6 milijuna EUR za
Grupu i za Banku (2024.: 6 milijuna EUR za Grupu i za Banku).
Prihod priznat u izvještajnoj 2025. godini koji je uključen u stanje ugovornih obveza na početku razdoblja iznosi nula za Grupu i
Banku (2024.: nula milijuna EUR za Grupu i za Banku).
Redak ‘Ostale obveze’ uglavnom sadrži nepodmirene obveze kao i ostale obveze prema zaposlenima.
45. Rezerviranja
Rezerviranja se priznaju kada Grupa ima sadašnju obvezu koja je rezultat prošlih događaja, vjerojatno je da će podmirenje te
obveze zahtijevati odljev resursa i iznos obveze može se utvrditi pouzdanom procjenom.
Rezerviranja za obveze održavaju se na razini za koju Uprava smatra da je dovoljna za podmirenje mogućih budućih gubitaka.
Uprava utvrđuje adekvatnost rezerviranja na temelju pregleda pojedinih stavaka, nedavnih iskustava gubitka, trenutne ekonomske
situacije, karakteristika rizika pojedinih kategorija transakcija i ostalih primjerenih faktora na datum izvještaja o financijskom
položaju.
U izvještaju o financijskom položaju rezerviranja su prikazana pod pozicijom 'Rezerviranja'. Ona uključuju rezerviranja za
očekivane kreditne gubitke za preuzete potencijalne obveze (posebno obveze po ugovorima o financijskom jamstvu i obveze na
temelju kredita) kao i rezerviranja za sudske sporove. Troškovi ili prihodi koji se odnose na rezerviranja za obveze po ugovorima o
financijskom jamstvu i obveze na temelju kredita a koja priznaju sukladno zahtjevima MSFI-ja 9 prikazuju se pod pozicijom 'Neto
gubitak od umanjenja vrijednosti s osnove financijskih instrumenata'. Troškovi ili prihodi koji se odnose na ostala rezerviranja se
prikazuju pod pozicijom 'Ostali operativni rezultat' u računu dobiti i gubitka.
ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE PROSUDBE, PRETPOSTAVKE I PROCJENE
Priznavanje rezerviranja zahtijeva prosudbu o tome ima li Grupa sadašnju obvezu kao rezultat prošlih događaja i je li vjerojatno da
će za podmirenje obveze biti potreban odljev resursa koji sadrže ekonomske koristi. Nadalje, potrebne su procjene u pogledu iznosa
i vremenskog rasporeda budućih novčanih tokova prilikom određivanja iznosa rezerviranja te se, sukladno navedenom, procjene
rade na pojedinačnoj ili skupnoj osnovi.
Ako je učinak vremenske vrijednosti novca značajan, iznos rezerviranja utvrđuje se temeljem diskontiranja na sadašnju vrijednost.
Detalji o rezerviranjima za izvanbilančne izloženosti kreditnom riziku opisani su u bilješci 29 Izloženost kreditnom riziku i 32
Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke.
329
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Razlikujemo sljedeće kategorije rezervacija:

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Rezerviranja za primanja zaposlenih | 2 | 3 | 2 | 2
Sudski sporovi u tijeku | 62 | 57 | 61 | 56
Rezervacije za preuzete obveze i jamstva | 23 | 28 | 22 | 28
Umanjenje vrijednosti po kreditnim gubicima za preuzete kreditne obveze i financijska jamstva u fazi 1 | 10 | 9 | 9 | 9
Umanjenje vrijednosti po kreditnim gubicima za preuzete kreditne obveze i financijska jamstva u fazi 2 | 9 | 14 | 9 | 14
Umanjenje vrijednosti po kreditnim gubicima za preuzete kreditne obveze i financijska jamstva - status neispunjenja obveza | 4 | 5 | 4 | 5
Rezerviranja | 87 | 88 | 85 | 86

DUGOROČNA PRIMANJA ZAPOSLENIH
Dugoročna primanja zaposlenih jesu primanja koja ne dospijevaju u cijelosti unutar 12 mjeseci od kraja razdoblja u kojem su
zaposleni pružali s tim povezane usluge.
Obveze po osnovi primanja nakon prestanka zaposlenja i jubilarnih nagrada iskazuju se u neto iznosu sadašnje vrijednosti obveze
na datum izvještaja. Za izračun sadašnje vrijednosti obveze koristi se metoda projicirane kreditne jedinice. Aktuarske pretpostavke
se iznose na svaki datum izvještaja o financijskom položaju.
Aktuarski dobici i gubici nastali ponovnim mjerenjem obveza za definiranja primanja koji se odnose na otpremnine priznaju se
unutar izvještaja o ostaloj sveobuhvatnoj dobiti u razdoblju kada su nastali te se oni ne mogu reklasificirati u dobit ili gubitak u
narednim razdobljima.
Aktuarski dobici ili gubici za rezerviranja za jubilarne nagrade priznaju se u račun dobiti i gubitka u razdoblju u kojem su nastali te
se u računu dobiti i gubitka prikazuju pod pozicijom 'Troškovi zaposlenih'.

GRUPA
u milijunima EUR | Obveze po osnovi primanja nakon prestanka radnog odnosa | Jubilarne nagrade | Ukupno
Sadašnja vrijednost dugoročnih obveza za zaposlenike − prosinac 2023. | 1 | 1 | 2
Sadašnja vrijednost dugoročnih obveza za zaposlenike − prosinca 2024. | 1 | 1 | 2
Sadašnja vrijednost dugoročnih obveza za zaposlenike − prosinac 2025. | 1 | 2 | 3
BANKA
u milijunima EUR | Obveze po osnovi primanja nakon prestanka radnog odnosa | Jubilarne nagrade | Ukupno
Sadašnja vrijednost dugoročnih obveza za zaposlenike − prosinac 2023. | – | 1 | 1
Sadašnja vrijednost dugoročnih obveza za zaposlenike − prosinca 2024. | 1 | 1 | 2
Sadašnja vrijednost dugoročnih obveza za zaposlenike − prosinac 2025. | 1 | 1 | 2

AKTUARSKE PRETPOSTAVKE
Trošak definiranih primanja određuje se aktuarskim vrednovanjem. Aktuarsko vrednovanje uključuje pretpostavke o kamatnim
stopama, budućim povećanjima mirovina, budućem povećanju plaća i stopama smrtnosti.
Aktuarski izračun otpremnina i jubilarnih nagrada temelji se na sljedećim pretpostavkama:

u % | 2024 | 2025
Kamatni | 3,25 | 2,94
Očekivano povećanje otpremnina | 7,66 | 8,80

330
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Očekivana dob za odlazak u mirovinu za svakog se zaposlenika računa individualno na temelju trenutne starosti i prosječne starosti
odlaska u mirovinu, koja je za muškarce 62, a za žene 61. Obveze su izračunate u skladu s tablicama smrtnosti pod nazivom Tablice
smrtnosti za Republiku Hrvatsku 2010.-2012. objavljenih od strane Državnog zavoda za statistiku.
ANALIZA OSJETLJIVOSTI ZA KLJUČNE PRETPOSTAVKE
Sljedeća tablica prikazuje razumno moguće promjene pojedinih parametara i njihov utjecaj na obveze po primanjima poslije
prestanka zaposlenja za 2024. i 2025.godinu.

in EUR million | 2024 | 2025
Obveze po osnovi primanja nakon prestanka radnog odnosa | Jubilarne nagrade | Ukupno | Obveze po osnovi primanja nakon prestanka radnog odnosa | Jubilarne nagrade | Ukupno
Promjena diskontne stope +1% | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 2
Promjena diskontne stope - 1% | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 2

TRAJANJE
Sljedeća tablica prikazuje ponderirano prosječno trajanje definiranih obveza po primanjima zaposlenih u odnosu na 2025. godinu:

u godinama | Obveze po osnovi primanja nakon prestanka radnog odnosa | Jubilarne nagrade | Ukupno
Trajanje | 14,85 | 9,98 | 12,41

OBVEZE PO KREDITIMA I DANE FINANCIJSKE GARANCIJE U OKVIRU MSFI 9
U redovnom poslovanju Grupa daje garancije, koje se sastoje od različitih vrsta akreditiva i garancija. Financijska garancija
predstavlja ugovor koji zahtijeva izvršenje određenih plaćanja korisniku garancije zbog gubitka koji je on ostvario iz razloga što
dužnik za kojeg je takva garancija izdana nije pravovremeno izvršio plaćanje u skladu s izvornim ili izmijenjenim uvjetima
dužničkog instrumenta. Izvedbene garancije su ugovori kojima se osigurava naknada ako drugi poslovni subjekt ne izvrši ugovornu
obvezu. Izdani ugovori izvedbenih garancija primarno prenose kreditni rizik.
Grupa kao jamac priznaje financijska jamstva čim postane ugovorna strana. Garancije se početno priznaju po njihovoj fer
vrijednosti, što se obično dokazuje iznosom primljenih naknada. Primljene naknade po izdanim financijskim jamstvima priznaju se
kvartalno kao prihod od naknade, tijekom vijeka trajanja instrumenta, te prikazuju u računu dobiti i gubitka pod pozicijom 'Neto
prihod od naknada i provizija'.
Grupa ima ugovorno pravo vratiti svom kupcu povrat iznosa plaćen za podmirenje jamstva. Takvi iznosi će se priznati kao
financijska imovina nakon prijenosa naknade za gubitak korisniku jamstva.
Pri početnom priznavanju tih instrumenata, priznaju se rezerviranja za očekivane kreditne gubitke prema modelu očekivanog
gubitka i prikazuju pod pozicijom 'Rezerviranja' u Izvještaju o financijskom položaju.
Obveze po kreditu su čvrste obveze plasiranja kredita prema unaprijed određenim uvjetima. Obveze po kreditima općenito se ne
priznaju u bilanci prije povlačenja. Ako je vjerojatno da će Banka ući u kreditni odnos, ova primljena naknada se smatra naknadom
za sudjelovanje u procesu stjecanja financijskog instrumenta, te se zajedno sa povezanim transakcijskim troškovima vremenski
razgraničava i priznaje kao usklada efektivne kamatne stope. Obveze po kreditima rezultiraju priznavanjem rezerviranja na
temelju modela očekivanog kreditnog gubitka.
Informacije o kretanju umanjenja vrijednosti za financijske garancije i obveze po kreditima prikazane su u Bilješci 32 Kretanje
ispravaka vrijednosti po kreditnim gubicima, dio 'Obveze po kreditima i financijske garancije': tablica ' Kretanje umanjenja
vrijednosti – obveze po kreditima i financijske garancije'.
331
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
OSTALA REZERVIRANJA U SKLADU S MRS 37
Sljedeća tablica prikazuje informaciju o kretanju ostalih rezerviranja sukladno MRS
37

GRUPA
u milijunima EUR | 2024. | Povećanje | Korištenje | Smanjenje | Tečajne razlike | 2025.
Sudski sporovi u tijeku | 62 | 6 | (10) | (1) | – | 57
Ukupno | 62 | 6 | (10) | (1) | – | 57
BANKA
u milijunima EUR | 2024. | Povećanje | Korištenje | Smanjenje | Tečajne razlike | 2025.
Sudski sporovi u tijeku | 61 | 6 | (10) | (1) | – | 56
Ukupno | 61 | 6 | (10) | (1) | – | 56

GRUPA
u milijunima EUR | 2023. | Povećanje | Korištenje | Smanjenje | Tečajne razlike | 2024.
Sudski sporovi u tijeku | 56 | 14 | (6) | (2) | – | 62
Ukupno | 56 | 14 | (6) | (2) | – | 62
BANKA
u milijunima EUR | 2023. | Povećanje | Korištenje | Smanjenje | Tečajne razlike | 2024.
Sudski sporovi u tijeku | 55 | 14 | (6) | (2) | – | 61
Ukupno | 55 | 14 | (6) | (2) | – | 61

Vrhovni sud Republike Hrvatske je 2015. godine, u postupku pokrenutom od strane udruge za zaštitu potrošača protiv nekoliko
banaka u RH uključujući i Erste banku (u daljnjem tekstu: Kolektivni spor), potvrdio valjanost valutne klauzule u švicarskim
francima u potrošačkim ugovorima o kreditu, dok su ugovorne odredbe koje dopuštaju jednostranu promjenu kamatnih stopa u
potrošačkim kreditima denominiranim u švicarskim francima, koje su većina tuženih banaka ugovarale od 2004 do 2008. godine,
utvrđene nepoštenima i ništetnima. 2016. godine Ustavni sud Republike Hrvatske ukinuo je dio odluke Vrhovnog suda koji se
odnosi na valjanost valutne klauzule. Krajem 2017. godine Vrhovni sud RH je ukinuo drugostupanjsku presudu i vratio predmet na
ponovno suđenje drugostupanjskom sudu u odnosu na pitanje valjanosti valutne klauzule in CHF. U lipnju 2018. godine nakon
ponovljenog suđenja pred drugostupanjskim sudom donesena je presuda kojom je potvrđena prvostupanjska presuda. Naime, sud
je presudio da su povrijeđeni kolektivni interesi potrošača na način da su tužene banke u ugovorima o kreditu ugovarale nepoštenu
odredbu kojom je valuta obveze bila vezana uz tečaj švicarskog franka.
Za vrijeme trajanja Kolektivnog spora tijekom 2015. godine Erste banci je naloženo da korisnicima kredita, koji su inicijalno
sklopljeni uz valutnu klauzulu u švicarskim francima, ponudi konverziju kredita u kredit vezan uz valutu euro, sa retroaktivnim
učinkom. Dio tih kredita denominiranih u švicarskim francima zaključenih između 2004. do 2008. predmetom su pojedinačnih
sudskih postupaka koje su pokrenuli klijenti koji smatraju da bi bili ovlašteni potraživati restituciju po osnovi djelomične
ništetnosti ugovora o kreditu, čak i unatoč provedenoj konverziji. Konačno pravno stajalište u vezi navedenog pravnog pitanja je
trenutno na razmatranju na razini Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Zbog neizvjesnosti povezanih sa konačnim ishodom
pokrenutih sudskih postupaka i neujednačene sudske prakse u vezi prava na restituciju po osnovi konvertiranih kredita Erste
Banka je posljedično uskladila visinu rezervacija koje izdvaja za slučaj gubitka gore opisanih sudskih postupaka.
Daljnje informacije o značajnim sporovima nije moguće pružiti, slijedeći pravilo iz MRS 37.92 – sa svrhom zaštite položaja Banke u
sudskim postupcima koji su u tijeku.
332
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
46. Potencijalne obveze
Kako bi izašli u susret potrebama klijenata, Banka sklapa različite vrste neopozivih i potencijalnih obveza. Iako ove obveze možda
nisu priznate u izvještaju o financijskom položaju, uključuju kreditni rizik i dio su sveukupnog rizika Grupe i Banke (bilješka 28
Pregled i praćenje kreditnog rizika i bilješka 32 Kretanje ispravaka vrijednosti za kreditne gubitke).
Grupa je uključena u pravne sporove, od kojih je većina nastala tijekom redovnog bankarskog poslovanja. Ne očekuje se da će
navedeni pravni postupci imati značajan negativan utjecaj na financijski položaj ili profitabilnost Grupe.
Mogući financijski učinci pravnih postupaka nisu objavljeni, obzirom da se ni trajanje ni ishod ne mogu pouzdano procijeniti te
kako bi se izbjegao utjecaj na ishode različitih postupaka.
333
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Instrumenti kapitala, kapital i rezerve
47. Ukupni kapital
DIONIČKI KAPITAL
Na dan 31. prosinca 2025. i 2024. godine dionički kapital Banke sastoji se od 16.984.175 u potpunosti uplaćenih redovnih dionica.
Nominalna vrijednost redovnih dionica na dan 31. prosinca 2025. i 2024. iznosi 14 EUR. Sve redovne dionice imaju isti status i daju
pravo na jedan glas.
KAPITALNE REZERVE I KAPITALNA DOBIT
Raspodjeljive i neraspodjeljive rezerve Banke utvrđene su u skladu s propisima Hrvatske narodne banke. Na dan 31. prosinca 2025.
i 31. prosinca 2024. godine Banka je statutarne i zakonske rezerve iskazala kao neraspodjeljive u iznosu 11 milijuna EUR.
Kapitalna dobit na dan 31. prosinca 2025. i 2024. iznosila je 227 milijuna EUR.
DODATNI OSNOVNI KAPITAL
Banka je izdala dodatni osnovni kapital (AT1 obveznica). Dodatni osnovni kapital čine izdani instrumenti – neosigurane i
podređene obveznice. Izdani instrumenti nemaju dospijeće (eng. perpetual) i može ih otkazati samo Banka kao izdavatelj, na
unaprijed određene datume uključuju diskrecijska nekumulativna plaćanja kupona te su zbog takvih značajki klasificirane kao
instrument kapitala prema zahtjevima MSFI-a.
Izdani instrumenti dodatnog kapitala (AT1 obveznica)

Nominalna vrijednost | Valuta | Izdanje | Početna fiksna kamatna stopa | Stopa revidiranja nakon prvog datuma otkupa | Isplata kupona | Datum prvog i slijedećih poziva kupona
150 milijuna | EUR | Veljača 2025. | 6,29 % | 5Y swap + 4.02% | Godišnja na dan 26. svibnja | 26.5.2030 + svi slijedeći datumi isplate kupona

Ukoliko omjer osnovnog kapitala Banke (Tier 1) ili njezine Grupe padne ispod 5,125% (tj. nastupi aktivacijski događaj), iznos
glavnice privremeno će se otpisati (u cijelosti ili djelomično). Banka prema vlastitom nahođenju može ponovo povećati otpisani
iznos glavnice (u cijelosti ili djelomično) u bilo kojoj sljedećoj financijskoj godini pod uvjetom da su i Banka i njezina Grupa
ostvarile pozitivan rezultat poslavanja i da više ne postoji aktivacijski događaj.
Banka je 2025. godine izdala AT1 obveznicu u iznosu od 150 milijuna EUR, što ispunjava uvjete za raspodjelu u instrument
dodatnog kapital Tier 1.
DIVIDENDE
Dividendu za 2025. godinu moraju odobriti dioničari na godišnjoj Glavnoj skupštini koja se ne održava do datuma izdavanja
konsolidiranih financijskih izvještaja.
Dividenda za 2024. godinu isplaćena je dioničarima u slijedećem iznosu:
- iz neto dobiti za 2024. godinu u iznosu od 120 milijuna EUR, što predstavlja dividendu od 7,10 EUR po dionici
- iz zadržane dobiti u iznosu od 250 milijuna EUR, što predstavlja dividendu od 14,72 EUR po dionici
Uprava Banke će na godišnjoj Glavnoj skupštini u 2026. godini predložiti dividendu za 2025. godinu u iznosu od 8,23 EUR po
dionici.
334
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Obuhvat konsolidacije
Konsolidirani financijski izvještaji uključuju financijske izvještaje Banke i društava nad kojima Banka ima kontrolu (ovisna
društva), zajedno sa udjelom Grupe u pridruženim društvima.
Pridruživanje Grupi u 2025. godini
Dana 28. siječnja 2025. Uprava Banke donijela je odluku o osnivanju društva KEKS Pay d.o.o. Nadzorni odbor Banke dao je
suglasnost na navedenu odluku Uprave 8. veljače 2025. Društvo je upisano u sudski registar 19. ožujka 2025.
Banka je osnovala društvo s temeljnim kapitalom u iznosu od 3 tisuće eura. Banka je uplatila temeljni kapital u gotovini. Aplikacija
KEKS Pay predstavljala je nematerijalnu imovinu Banke koja je, nakon osnivanja društva, unesena u KEKS Pay d.o.o. kao ulog u
kapitalne rezerve društva, čime je povećan vlasnički udio Banke u društvu.
Osim toga, kapitalne rezerve KEKS Pay d.o.o. povećane su novčanim ulaganjem Banke u iznosu od 5 milijuna EUR.
Poslovna spajanja u 2024. godini
U 2024. godini, Erste Bank je pripojila ovisno društvo Erste Group IT HR d.o.o i poslovanje izdavanja kartica koje je izdvojeno
iz Erste Card Club d.o.o.
Navedene transakcije su poslovna spajanje pod zajedničkom kontrolom. Poslovno spajanje koje uključuje društva ili poslovanje pod
zajedničkom kontrolom je poslovna kombinacija u kojoj su navedena društva pod zajedničkom kontrolom od strane istog subjekta
ili subjekata, prije ili nakon poslovnog spajanja, i ta kontrola nije prenosiva. Kako se MSFI 3 ne primjenjuje na poslovna spajanja
društava pod zajedničkom kontrolom, računovodstvena politika Banke je da se takva transakcija obračunava po metodi
prethodnika (eng. the predecessor method). Nema prijenosa naknade za ova pripajanja jer Erste banka drži 100% udjela u
podružnicama
Prema metodi prethodnika imovina i obveze stečenog društva priznaju se po knjigovodstvenoj vrijednosti. Razlika između
knjigovodstvene vrijednosti ulaganja u ovisno društvo (priznate po metodi troška prije spajanja u odvojenim financijskim
izvještajima društva preuzimatelja) i knjigovodstvene vrijednosti neto imovine stečenog društva je prikazana u kapitalu (zadržana
dobit).
Poslovno pripajanje Erste Group IT HR d.o.o.
Pripajanje Erste Group IT HR d.o.o. s ukupnom imovinom u vrijednosti od 4,3 milijuna eura realizirano je 2. siječnja 2024. godine.
U skladu s Odlukom Trgovačkog suda u Rijeci od 2. siječnja 2024. godine. Banka je pravni slijednik tvrtke.

u milijunima EUR | 2 siječnja 2024.
Novac i novčana sredstva | 1
Nekretnine i oprema | 1
Nematerijalna imovina | 1
Ostala imovina | 1
Depoziti | (1)
Ostale obveze | (1)
Eliminacija knjigovodstvene vrijednosti ulaganja u ovisno društvo | (1)
Razlika priznata u Kapitalu, uključujući: Zadržana dobit | 1

Poslovno pripajanje Erste Card Club d.o.o.
Erste Card Club d.o.o. ("ECC") posluje kroz dva glavna poslovna segmenta:
— Poslovanje prihvata kartica - to je poslovanje uspostavljanja i održavanja odnosa i aranžmana s trgovcima kako bi se omogućila
upotreba kartica za kupnju robe i usluga na prodajnim mjestima trgovaca i banke ili na bankomatima. Poslovanje prihvata
kartica uključuje pružanje usluge plaćanja prihvata platnih transakcija i transakcija podizanja gotovine na bankomatima
(„Poslovanje prihvata”) i
— Izdavanje kartica i ostalo poslovanje - to je poslovanje izdavanja kartica korisnicima kartica i servisiranje korištenja takvih
kartica, te pružanje drugih povezanih usluga korisnicima kartica. Izdavanje kartica i ostalo poslovanje uključuje pružanje
sljedećih platnih usluga:
— izvršenje platnih transakcija gdje su sredstva pokrivena kreditnom linijom za korisnika platne usluge:
— izvršenje platnih transakcija putem platne kartice ili sličnog uređaja i izdavanje platnih instrumenata („Poslovanje izdavanja”).
335
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Dana 1. listopada 2024. godine, segment poslovanja izdavanja kartica izdvojeno je iz ECC-a i preneseno na Banku. (transakcija se
naziva podjela s preuzimanjem) U skladu s računovodstvenom politikom Banke, ova transakcija je evidentirana primjenom
knjigovodstvenoj vrijednosti jer po svojoj prirodi pripada poslovnim kombinacijama pod zajedničkom kontrolom koje nisu
obuhvaćene MSFI-jem 3.Izvještaj o financijskom položaju na datum podjele pripremljen je na temelju načela potvrđenih od strane
vanjskog revizora.
Nakon provedene podjele u Trgovačkom sudskom registru, imovina, obveze i pravni odnosi izdvojenog poslovanog segmenta
prenose se na Banku.Transakcija je imala utjecaj na knjigovodstvenu vrijednost ulaganja Banke u Erste Card Club d.o.o. Kao
rezultat razdvajanja tih glavnih poslovnih segmenata, knjigovodstvena vrijednost ulaganja u ovisno društvo (koja je na dan 31.
prosinca 2023. iznosila 65 milijuna EUR) podjeljena je na sljedeći način: poslovanje izdavanja kartica i ostalo poslovanje 4,4
milijuna EUR te poslovanje prihvata kartica 60,1 milijun EUR. Na dan 31. prosinca 2024. knjigovodstvena vrijednost ulaganja u
Erste Card Club d.o.o. predstavlja samo poslovni segment prihvata kartica.
Kao rezultat poslovne kombinacije i pripajanja novog poslovnog segmenta, Banka je proširila raznolikost proizvoda koje nudi
privatnim i poslovnim klijentima kao širok izbor Diners, Visa i MasterCard kartica s odgodom plaćanja i kreditnih kartica. Poslovni
segment izdavanjem kartica osiguralo je povećanje broja klijenata i omogućilo postojećima više pogodnosti. Banka je postala jedina
banka u Hrvatskoj s franšizom za izdavanje Diners Club International kartica. S Diners kreditnom karticom, ponuda Banke je
obogaćena mogućnošću plaćanja na rate s najvećim brojem rata - do 36 rata bez kamata i naknada na kreditnoj kartici (uz već
postojeći proizvod "Erste rate" na debitnoj kartici).
Učinci poslovnog spajanja priznati na datum spajanja:

u milijunima EUR | 01 Listopad 2024.
Novčana potraživanja i obveze u središnjim bankama | 34
Krediti i predujmovi klijentima | 166
Nekretnine i oprema | 4
Ulaganja u nekretnine | 1
Porezna imovina | 5
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 65
Ostale financijske obveze | (86)
Rezerviranja | (3)
Ostale obveze | (8)
Eliminacija knjigovodstvene vrijednosti ulaganja u ovisno društvo | (4)
Razlika priznata u Kapitalu, uključujući: Zadržana dobit | 174

48. Ulaganja u ovisna društva
Ovisna društva su društva nad kojima Grupa ima kontrolu.
Sva društva nad kojima Grupa, izravno ili neizravno, ima kontrolu uključena su u konsolidirane financijske izvještaje na osnovi
računovodstvene evidencije na datum 31. prosinca 2025. godine.
Rezultati ovisnih društava koja su stečena ili prodana tijekom godine uključuju se u konsolidirani račun dobiti i gubitka i
konsolidirani izvještaj o ostaloj sveobuhvatnoj dobiti kada kontrola počinje do efektivnog datuma kada kontrola prestaje.
U nekonsolidiranim financijskim izvještajima Banke, ulaganja u ovisna društva prikazuju se po trošku umanjenom za eventualne
gubitke od umanjenja vrijednosti.
Financijski izvještaji ovisnih društava sastavljaju se za isto izvještajno razdoblje kao i financijski izvještaji Banke, primjenom
računovodstvenih politika usklađenih na razini Grupe.
Nekontrolirajući interesi predstavljaju udio u dobiti ili gubitku te kapitalu ovisnih društava kojem Banka nije izravni ni neizravni
vlasnik. Nekontrolirajući interesi prikazuju se zasebno u računu dobiti i gubitka Grupe te unutar kapitala u izvještaju o
financijskom položaju.
336
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE PROSUDBE, PRETPOSTAVKE I PROCJENE
KONTROLA
Procjena postojanja kontrole pod ovom definicijom može zahtijevati značajne računovodstvene prosudbe, pretpostavke i procjene,
a osobito u nestandardnim situacijama kao što su:
— moć proizlazi iz prava glasa i iz ugovornih odnosa (ili uglavnom iz potonjeg);
— izloženost varijabilnih povrata od sudjelovanja subjekta u koji se ulaže koja proizlazi iz bilančnih investicija i vanbilančnih
obveza ili garancija (ili uglavnom iz potonjeg); ili
— varijabilni prinosi koji proizlaze iz identificiranih prihoda (npr. dividende, kamate, naknade) te iz ušteda troškova, ekonomije
razmjera i/ili operativnih sinergija (ili uglavnom iz potonjeg).
Grupa je razmotrila lokalno zakonodavstvo i Zakon o osnivanju Društva i donijela zaključak da u skladu sa Zakonom o osnivanju
Društva, Banka kontrolira Društvo. Prema Zakonu o osnivanju Društva, odluke na razini dioničara, koje zahtijevaju jednoglasno
donošenje odluka, zaštitne su prirode. Odluke o relevantnim aktivnostima donose se natpolovičnom većinom članova Nadzornog
odbora Društva, pri čemu Banka ima pravo imenovati većinu članova, te stoga kontrolira Društvo.
Nadalje, Banka ima mogućnost korištenja svoje moći kako bi utjecala na povrat ulaganja. Banka je osigurala okvire u kojima može
adekvatno pratiti kretanje portfelja Društva kao i njegovo poslovanje u cjelini, uspostavljena je uska suradnja između prodajnih
poslovnih linija kao i stalna koordinacija organizacijskih dijelova za upravljanje rizicima odnosno uvedeno je strateško upravljanje
rizicima Društva kao i strateško upravljanje nad Društvom u svim njegovom relevantnim aspektima poslovanja.
Nakon stjecanja dodatnog udjela u društvu Erste Leasing d.o.o. (u nastavku teksta Društvo), tijekom 2014. godine, Banka ima 50%
vlasništva u Društvu. Ostalih 50% je u vlasništvu Steiermarkische Bank und Sparkassen AG, Austria. Grupa konsolidira Društvo na
temelju procjene kontrole nad njegovim relevantnim aktivnostima kako je definirano MSFI-jem 10 Konsolidirani financijski
izvještaji.
ULAGANJA U OVISNA DRUŠTVA

Ovisna društva | Glavna djelatnost | Vlasništvo % | Udio Grupe u neto imovini | Trošak ulaganja minus umanjenje vrijednosti
u milijunima EUR | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025
Erste Nekretnine d.o.o. | Poslovanje nekretninama | 100 % | 100 % | 1 | 1 | – | –
Erste Card Club d.o.o. | Financijsko posredovanje i usluge | 100 % | 100 % | 10 | 11 | 60 | 60
Izbor Nekretnina d.o.o. | Upravljanje nekretninama i najam | 100 % | 100 % | 1 | 1 | – | –
Erste Bank AD, Podgorica | Kreditna institucija | 100 % | 100 % | 145 | 158 | 13 | 13
Erste & Steiermarkische S-leasing d.o.o. | Leasing društvo | 50 % | 50 % | 34 | 38 | 12 | 12
KEKS pay d.o.o. | Non-financial corporations | - | 100 % | – | 9 | – | 10
Izravna kontrola |  |  |  | 191 | 218 | 85 | 95
Ukupno ovisna društva: |  |  |  | 191 | 218 | 85 | 95

Sljedeće ovisno društvo ima nematerijalni nekontrolirajući interes:
— Erste & Steiermarkische S-leasing d.o.o. (50%)
Grupa nema značajnih ograničenja na svoju sposobnost pristupa ili korištenja svoje imovine i podmirenja svojih obveza, osim onih
koje proizlaze iz nadzornog okvira unutar kojeg djeluju ovisna društva banke. Nadzorni okviri banke zahtijevaju da ovisna društva
banke održavaju određenu razinu regulatornog kapitala i likvidne imovine, ograničavaju svoju izloženost prema ostalim dijelovima
Grupe te budu u skladu s drugim omjerima.
337
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
49. Ulaganja u pridružena društva
Udio Grupe u rezultatu pridruženih društava priznaje se u konsolidiranom računu dobiti i gubitka u retku Neto rezultat od
ulaganja po metodi udjela. Na ovoj poziciji prikazan je rezultat od ulaganja u pridružena društava na koja se primjenjuje metoda
udjela (mjerena kao udio investitora u dobiti i gubitku pridruženih društava).
Međutim, gubitak od umanjenja vrijednosti i njegovo ukidanje te realizirani dobici i gubici od ulaganja u pridružena društva koja
se uključuju u konsolidirane financijske izvještaje metodom udjela prikazuju se pod pozicijom 'Ostali operativni rezultat'.
ULAGANJA U PRIDRUŽENA DRUŠTVA

Pridružena društva | Erste d.o.o.
Zemlja osnivanja društva | Hrvatska
Mjesto poslovanja | Hrvatska
Glavna djelatnost | Društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima
u milijunima EUR | 2024. | 2025.
Vlasništvo % | 45,86% | 45,86%
MSFI klasifikacija | Pridruženo društvo | Pridruženo društvo
Izvještajna valuta | EUR | EUR
Primljena dividenda | 1 | 1
Ključne financijske informacije ulagača za izvještajnu godinu (kao za izvještajni završetak godine) |  |
Financijska imovina | 18 | 20
Ostala imovina | 3 | 4
Financijske obveze | – | 1
Ostale obveze | 3 | 2
Prihod | 12 | 13
Rashod | (9) | (10)
Trošak | 5 | 5
Usklada neto imovine ulagača i knjigovodstvene vrijednosti vlasničkog ulaganja | 5 | 6
Neto imovina koja pripada Grupi | 10 | 11

338
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Ostale objave
50. Transakcije s povezanim stranama
Prilikom razmatranja svake moguće transakcije s povezanom stranom pozornost je usmjerena na suštinu odnosa, a ne samo na
pravni oblik. Transakcije s povezanim stranama obavljaju se na načelu nepristranih transakcija (arm’s length). Stoga, primjenjive
kamatne stope i ostali uvjeti (datumi dospijeća i kolaterali) predstavljaju tržišne uvjete.
Matično društvo (koje je ujedno matično društvo cijele grupe) je Erste Group Bank AG, Beč (EGB). Društvo sa značajnim utjecajem
na Grupu je Steiermärkische Bank und Sparkassen AG.
Ključno rukovodstvo uključuje Upravu i Nadzorni odbor, dok pozicija „Ostalo“ uključuje uže članove obitelji ključnog rukovodstva.
Na dan 31. prosinca 2025. i 31. prosinca 2024. godine stanja iz odnosa s povezanim stranama obuhvaćaju sljedeće:

IMOVINA | GRUPA
u milijunima EUR | Krediti, potraživanja i ostali depoziti po viđenju | Izvedenice | Ostalo | Krediti, potraživanja i ostali depoziti po viđenju | Izvedenice | Ostalo
2024 | 2025
Ključno rukovodstvo | 6 | – | – | 6 | – | –
Matično društvo | 92 | 15 | – | 339 | 13 | –
Ostala društva EGB | 1 | – | – | 1 | – | –
Ukupno imovina | 99 | 15 | – | 346 | 13 | –

OBVEZE | GRUPA
u milijunima EUR | Depoziti | Izvedenice | Ostalo | Depoziti | Izvedenice | Ostalo
2024 | 2025
Društvo sa značajnim utjecajem na Grupu | 435 | – | – | 449 | – | –
Ključno rukovodstvo | 5 | – | – | 8 | – | –
Matično društvo | 234 | 4 | – | 270 | 1 | –
Ostala društva EGB | 26 | – | – | 24 | – | –
Pridružena društva | 2 | – | – | – | – | –
Ukupne obveze | 702 | 4 | – | 751 | 1 | –

IMOVINA | BANKA
u milijunima EUR | Krediti, potraživanja i ostali depoziti po viđenju | Izvedenice | Ostalo | Krediti, potraživanja i ostali depoziti po viđenju | Izvedenice | Ostalo
2024 | 2025
Ključno rukovodstvo | 6 | – | – | 5 | – | –
Matično društvo | 10 | 15 | – | 300 | 13 | –
Ostala društva EGB | 1 | – | – | – | – | –
Ovisna društva | 43 | – | 1 | 53 | – | –
Ukupno imovina | 60 | 15 | 1 | 358 | 13 | –

339
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje

OBVEZE | BANKA
u milijunima EUR | Depoziti | Izvedenice | Ostalo | Depoziti | Izvedenice | Ostalo
2024 | 2025
Ključno rukovodstvo | 5 | – | – | 8 | – | –
Matično društvo | 170 | 4 | – | 176 | 1 | –
Ostala društva EGB | 26 | – | – | 24 | – | –
Ovisna društva | 107 | – | – | 88 | – | –
Pridružena društva | 2 | – | – | 2 | – | –
Ukupne obveze | 310 | 4 | – | 298 | 1 | –

POZICIJE RAČUNA DOBITI I GUBITKA | GRUPA | BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025 | 2024 | 2025
Kamatni prihodi | 26 | 23 | 26 | 24
Matično društvo | 26 | 23 | 25 | 22
Ovisna društva | – | – | 1 | 2
Prihodi od naknada | 3 | 4 | 23 | 26
Matično društvo | 1 | 1 | – | 1
Ostala društva EGB | 2 | 2 | 2 | 2
Ovisna društva | – | – | 21 | 22
Pridružena društva | – | 1 | – | 1
Dobici i gubici od neto rezultata trgovanja | 1 | – | 1 | –
Matično društvo | 1 | – | 1 | –
Ostali operativni prihod | 2 | 2 | 6 | 4
Matično društvo | 1 | 1 | 1 | 1
Ovisna društva | – | – | 4 | 2
Ostala društva EGB | 1 | 1 | 1 | 1
Ukupno prihodi | 32 | 29 | 56 | 54

POZICIJE RAČUNA DOBITI I GUBITKA | GRUPA | BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025 | 2024 | 2025
Kamatni trošak | 45 | 43 | 29 | 25
Društvo sa značajnim utjecajem na Grupu | 21 | 17 | 4 | –
Matično društvo | 24 | 26 | 24 | 25
Ovisna društva | – | – | 1 | –
Rashodi od naknada | 6 | 6 | 7 | 6
Matično društvo | 1 | 1 | 1 | 1
Ostala društva EGB | 5 | 5 | 4 | 4
Ovisna društva | – | – | 2 | 1
Ostali administrativni troškovi | 18 | 20 | 16 | 18
Matično društvo | 2 | 2 | 2 | 2
Ostala društva EGB | 16 | 18 | 14 | 16
Ukupno rashodi | 69 | 69 | 52 | 49

Značajne transakcije s povezanim stranama odnose se na financijske usluge i informatičke djelatnosti.
340
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje

IZVANBILANČNE STAVKE | GRUPA | BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025 | 2024 | 2025
Izdane garancije | 26 | 22 | 61 | 55
Matično društvo | 11 | 7 | 11 | 6
Ostala društva EGB | 15 | 15 | 15 | 15
Ovisna društva | – | – | 35 | 34
Neiskorišteni krediti i preuzete obveze | 1 | 1 | 43 | 63
Ključno rukovodstvo | 1 | 1 | 1 | 1
Ovisna društva | – | – | 42 | 62
Ukupno potencijalne i preuzete obveze | 27 | 23 | 104 | 118

Banka i Grupa obavljaju transakcije koje se odnose na kratkoročno i dugoročno financiranje. Pod kratkoročnim financiranjem
podrazumijevaju se kratkoročni krediti, kratkoročni depoziti i depoziti po viđenju, repo poslovi, derivati itd. Glavna karakteristika
ovih poslova je da se sklapaju na uređenim tržištima poput Reuters-a, NetFX-a, Bloomberg-a itd. Poslovi koji se sklapaju putem
ovakvih sustava ugovaraju se po uvjetima koji u trenutku ugovaranja poslova na njima kotiraju. To znači da se kamate zaključuju
prema aktualnim tržišnim uvjetima neovisno o tome da li je transakcija sklopljena s povezanim ili nepovezanim društvom.
Na dan 31. prosinca 2025. Grupa i Banka imali su kolateral matičnog društva u iznosu 13 milijuna EUR iskazan u Depozitima od
banaka (2024: 12 milijuna EUR) koristeći ESTER kamatnu stopu (kratkoročna stopa u eurima).
Iznosi prijavljeni pod pozicijom Ostala društva EGB odnose se na Ostale depozite po viđenju.
Uvjeti koji se odnose na dugoročno financiranje objavljeni su u Bilješci 16.
Zaduženja kod matičnog društva na 31. prosinca 2025. iznosila su 106 milijuna EUR za Grupu (2024.: 222 milijuna EUR) i 12
milijuna EUR za Banku (2024.: 158 milijuna EUR) te se nalaze u stupcu Depoziti.
Podaci o plaćama i bonusima (trošak) Upravi i ključnim rukovoditeljima su sljedeći:

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Uprava |  |  |  |
Plaće, porezi i doprinosi iz plaće | 4 | 4 | 2 | 2
Bonusi | 3 | 2 | 2 | 1
Ukupne naknade | 7 | 6 | 4 | 3

341
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
51. Plaćanja temeljena na dionicama
PROGRAM TEMELJEN NA FANTOMSKIM DIONICAMA
Na godišnjoj razini, ali podložno zasebnom godišnjem odobrenju svake godine, Grupa dodjeljuje nagradu identificiranim
zaposlenicima (varijabilni primitak) u zamjenu za usluge pružene tijekom godine (razdoblje ocjenjivanja). Varijabilni se primitak
dodjeljuje samo ako su ispunjeni regulatorni zahtjevi u pogledu financijskog rezultata i kapitalnih zahtjeva (RAS pokazatelji), kako
za Erste Group Bank AG tako i za Grupu. Ako pojedinačni iznos nagrade prijeđe određeni limit, konačni iznos isplate najmanje
50% individualnog bonusa utvrđenog na kraju razdoblja ocjenjivanja ovisi o razvoju ponderirane prosječne dnevne cijene dionica
Erste Group Bank AG u sljedećim godinama ("Program temeljen na fantomskim dionicama").
Odgovarajući dio nagrade pretvara se u ekvivalente dionica (fantomske dionice) korištenjem ponderirane prosječne dnevne cijene
dionice Erste Group Bank AG tijekom razdoblja ocjenjivanja. Ekvivalenti dionica podijeljeni su u nekoliko tranši, koje se razlikuju
ovisno o kretanju cijene dionice Erste Group Bank AG tijekom razdoblja stjecanja prava. Na kraju odgovarajućeg razdoblja
stjecanja prava, iznos koji će biti isplaćen u sljedećoj godini utvrđuje se iz odgovarajućeg broja ekvivalenata dionica i njezine
prosječne cijene. Razdoblje stjecanja prava odgovara razdoblju ocjenjivanja. Dio nagrade koji se pretvara u ekvivalente dionica
(fantomske dionice) isplaćuju se u godini nakon jednogodišnjeg razdoblja stjecanja prava dok se preostali iznos nagrade isplaćuje u
jednakim tranšama kroz narednih pet godina.
Program temljen na fantomskim dionicama zadovoljava kriterije plaćanja temeljenjih na dionicama sa namirom u gotovom novcu
iz MSFI-ja 2.
Budući da Grupa prima cjelokupnu uslugu rada u odgovarajućem razdoblju ocjenjivanja, procijenjeni iznos varijabilnih primitaka
za dioničke ekvivalente priznaje se kao obveza po fer vrijednosti. Konačno utvrđivanje obračunatih i dodijeljenih ekvivalenata
dionica odvija se u sljedećoj godini. Obveza za fantomske dionice, koje još nisu isplaćene, kontinuirano se mjeri po fer vrijednosti,
do maksimalno mogućeg iznosa isplate, sve dok se ne isplati. Promjene fer vrijednosti, do konačne raspodjele fantomskih dionica u
narednim godinama, priznaju se u računu dobiti i gubitka. Za utvrđivanje fer vrijednosti, broj ekvivalenata dionica koji još nisu
isplaćene na izvještajni datum, množi se s procijenjenom prosječnom cijenom dionice Erste Group Bank AG za odgovarajuću
godinu isplate. Procijenjena prosječna cijena dionica za predmetnu godinu isplate određuje se korištenjem Modela određivanja
cijena dionica (Black-Scholesov model). Osnovni parametri su cijena dionice Erste Group Bank AG na izvještajni datum i
očekivana isplata dividende sve do datuma isplate. Na dan 31. prosinca 2025., procjena obveze za Program temeljen na fantomskim
dionicama temelji se na prosječnoj ponderiranoj dnevnoj cijeni dionice Erste Group Bank AG za 2025. godinu, koja iznosi 79,7 EUR
(2024.: 45,75 EUR) po dionici.
Očekuje se da će 17.061 ekvivalenata dionica, fer vrijednosti 1 milijuna EUR, biti dodijeljeno identificiranim zaposlenicima na
razini Grupe, a 11.522 ekvivalenata dionica, fer vrijednosti 1 milijuna EUR, bit će dodijeljeno identificiranim zaposlenicima na
razini Banke (2024.: 47.752 ekvivalenata dionica fer vrijednosti 3 milijun EUR na razini Grupe i 38.974 ekvivalenata dionica s fer
vrijednosti od 2 milijun EUR na razini Banke).
Ukupni rashodi evidentirani za Program temeljen na fantomskim dionicama u izvještajnom razdoblju iznose 3 milijuna EUR za
Grupu i za Banku (2024.: 3 milijun EUR za Grupu i za Banku), knjigovodstvena vrijednost obveze na izvještajni datum iznosi 8
milijuna EUR za Grupu i 7 milijuna EUR za Banku (2024.: 8 milijuna EUR za Grupu i 7 milijuna EUR za Banku).
WE SHARE PROGRAM
Program WeShare-Sudjelovanje u dobiti i program WeShare-Investicija Plus su programi plaćanja temeljenih na dionicama koja se
podmiruju u novcu budući da plaćanje Grupa vrši dodjelom dionica Erste Group Bank AG, a ne vlastitih dionica. Oba programa
nude se zaposlenicima ukoliko se ispune određeni uvjeti.
Kod programa WeShare_Investicija Plus, svi zaposlenici koji su bili zaposleni u društvu Grupe od svibnja do lipnja 2025. mogli su
dobrovoljno uložiti u dionice Erste Grupe te dobiti besplatne dionice na temelju visine osobnog ulaganja. Program WeShare-
Investicija Plus realiziran je u lipnju 2025. godine. Broj besplatnih dionica koje su dodijeljene u okviru ovog programa za navedeno
razdoblje, iznosi 11.824 za Grupu i 10.165 za Banku (2024: 18.219 za Grupu i 15.363 za Banku). Troškovi osoblja iznosili su 800
tisuća eura za Grupu i 700 tisuća eura za Banku (2024: 814 tisuće eura za Grupu i 687 tisuća eura za Banku).
342
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
U okviru programa WeShare-Sudjelovanje u dobiti, svi zaposlenici koji su bili zaposleni u društvu Grupe najmanje šest mjeseci u
2025. godini i u radnom su odnosu u trenutku dodjele dionica zaposlenicima u 2026. godini, ostvaruju pravo na dionice u
protuvrijednosti od 350 EUR Očekivani broj besplatnih dionica, koje se dodjeljuju u okviru ovog programa za navedeno razdoblje,
je 17.019 za Grupu i 14.729 za Banku (2024.: 26.212 za Grupu i 20.618 za Banku). Na temelju broja zaposlenika koji su ostvarili
pravo na dodjelu dionica, evidentirani su troškovi osoblja u iznosu od 800 tisuća EUR za Grupu i za Banku (2024.: 1 milijun EUR za
Grupu i za Banku). U izvještaju o financijskom položaju, obveza je prikazana unutar linije ‘Ostale obveze’.
52. Naknade za reviziju i porezno savjetovanje
Sljedeća tablica sadrži osnovne naknade za reviziju za financijsku 2025. i 2024. godinu:

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Naknade za reviziju | 1 | 1 | 1 | 1
Ukupno | 1 | 1 | 1 | 1

U razdoblju od 1. siječnja 2025. do 31. prosinca 2025. revizori su pružili dvije dopuštene nerevizijske usluge Banci.
To su konsultantske usluge za godišnje ažuriranje dokumentacije za multi izdavački program (engl. Multi Issuer Program) i
program građanstva i osiguranje doprinosa u jedinstveni fond za sanaciju (engl. SRF). Ukupna naknada za pružene usluge je
nematerijalna.
U razdoblju od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2024. revizori nisu pružili nerevizijske usluge Banci
53. Imovina namijenjena za prodaju i obveze povezane s imovinom namijenjenom
za prodaju
Dugotrajna imovina klasificira se kao imovina namijenjena prodaji ako je trenutačno raspoloživa za prodaju u postojećem stanju i
ako je prodaja vrlo vjerojatna u roku od 12 mjeseci od datuma klasifikacije imovine kao namijenjene prodaji. Ako se imovina
namjerava prodati kao dio skupine imovine, koja također može sadržavati izravno povezane obveze (npr. ovisno društvo), ona se
ista naziva skupina za otuđenje namijenjena prodaji.
Imovina klasificirana kao namijenjena prodaji i imovina koja pripada skupini za otuđenje namijenjenoj prodaji iskazuju se pod
pozicijom bilance „Imovina namijenjena prodaji”. Obveze koje pripadaju skupini za otuđenje namijenjenoj prodaji iskazuju se u
bilanci pod pozicijom „Obveze povezane s imovinom namijenjenom prodaji”.
Dugotrajna imovina i skupina za otuđenje klasificirane kao namijenjene prodaji vrednuju se po knjigovodstvenoj vrijednosti ili fer
vrijednosti umanjenoj za troškove prodaje, ovisno o tome koja je niža. Knjigovodstvena vrijednost imovine i obveza koje ne
podliježu zahtjevima za mjerenje iz MSFI-ja 5 mjere se u skladu s primjenjivim MSFI-jevima prije mjerenja fer vrijednosti
umanjene za troškove prodaje skupine za otuđenje kojoj pripadaju. Sukladno tome, financijska imovina i financijske obveze
uključene u skupinu za otuđenje mjere se po amortiziranom trošku u skladu s MSFI-jem 9.
Nekretnine, postrojenja i nematerijalna imovina klasificirani kao imovina namijenjeni prodaji se ne amortiziraju. Imovina
namijenjena prodaji koja se odnosi na nekretnine, mjeri se po fer vrijednosti na jednokratnoj osnovi kada je njezina
knjigovodstvena vrijednost umanjena na fer vrijednost umanjenu za troškove prodaje. Fer vrijednost određuju stručnjaci s
priznatim i relevantnim stručnim kvalifikacijama.

u milijunima EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Imovina namijenjena za prodaju | 10 | 17 | 60 | 60
Obveze povezane s imovinom namijenjenom za prodaju | 86 | 78 | – | –

Na datum 31.12. 2024. godine, stavka "Imovina namijenjena za prodaju" uključuje najvećim dijelom skupinu za otuđenje (Erste
Card Club d.o.o.) u iznosu od 17 milijuna EUR (2024: 10 milijuna EUR).
343
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Skupina za otuđenje namijenjena prodaji (Erste Card Club d.o.o.)
Zbog strateških smjernica Erste Banke pokrenute su aktivnosti vezane uz prodaju ovisnog društva u potpunom vlasništvu - – Erste
Card Club d.o.o.
Radi ispunjenja kriterija priznavanja iz MSFI-ja 5, Erste Card Club d.o.o. je u konsolidiranim godišnjim financijskim izvještajima
Grupe, za financijsku godinu koja završava 31. prosinca 2024. i 31 prosinca 2025., prikazana kao skupina za otuđenje namijenjena
prodaji i iskazana pod pozicijama bilance 'Imovina namijenjena prodaji i ' Obveze povezane s imovinom namijenjenom prodaji'.
U skladu sa zahtjevima za objavljivanje MSFI-ja 5, imovina i obveze društva Erste Card Club d.o.o. nisu reklasificirane niti iskazane
u izvještaju o financijskom položaju prethodnih godina.
Budući da Erste Card Club d.o.o. ne ispunjava nijedan od kriterija MSFI-ja 5 navedenih u točci MSFI 5.32, društvo nije klasificirano
kao „Prestanak poslovanja”.
Društvo je prodano 02. siječnja 2026. Global Payments d.o.o.
Skupina za otuđenje je prikazana u izvještavanju poslovnih segmenata kao ALM&LLC.
Knjigovodstvene vrijednosti značajnih skupina imovine i obveza društva Erste Card Club d.o.o. na dan 31. prosinca 2025. i 31.
prosinca 2024. su sljedeće:

u milijunima EUR | 31. Prosinca 2024. | 31. Prosinca 2025.
Imovina |  |
Novac i novčana sredstva | 84 | 69
Financijska imovina po amortiziranom trošku | – | 9
Nekretnine i oprema | 3 | 3
Nematerijalna imovina | 1 | –
Porezna imovina | 1 | 1
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 12 | 12
Ukupna imovina | 101 | 94

Obveze |  |  |  |
Financijske obveze koje se vrednuju po amortiziranom trošku | 89 | 81 |  |
Obveze od financijskog najma | 1 | 1 |  |
Ostale obveze | 1 | 1 |  |
Ukupne obveze | 91 | 83 |  |

344
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
54. Analiza preostalih dospijeća
Očekivani novčani tokovi su podijeljeni prema ugovornim dospijećima u skladu s planom amortizacije i raspoređeni prema
rasponima ročnosti manje od 1 godine i više od 1 godine. Sljedeća tablica prikazuje ugovorna dospijeća na 31. prosinca 2025. i 31.
prosinca 2024.

GRUPA
u milijunima EUR | 31. Prosinca 2024. | 31. Prosinca 2025.
< 1 godine | > 1 godine | < 1 godine | < 1 godine
Novac i novčana sredstva | 3.380 | – | 3.062 | –
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 4 | 15 | 6 | 13
Izvedenice | 4 | 15 | 1 | 13
Ostala imovina koja se drži radi trgovanja | – | – | 5 | –
Financijska imovina kojom se ne trguje, a čija se fer vrijednost vrednuje kroz RDG | – | 9 | – | 10
Vlasnički instrumenti | – | 4 | – | 5
Dužnički vrijednosni papiri | – | 5 | – | 5
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 237 | 768 | 302 | 933
Vlasnički instrumenti | – | 1 | – | 1
Dužnički vrijednosni papiri | 237 | 767 | 302 | 932
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 2.563 | 8.522 | 2.654 | 9.561
Dužnički vrijednosni papiri | 290 | 1.812 | 165 | 2.033
Krediti i predujmovi kreditnim institucijama | 56 | 23 | 322 | 22
Krediti i predujmovi klijentima | 2.217 | 6.687 | 2.167 | 7.506
Potraživanja s osnove financijskog najma | 171 | 397 | 181 | 417
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 179 | – | 202 | 2
Nekretnine, postrojenja i oprema | – | 170 | – | 183
Ulaganja u nekretnine | – | 2 | – | 2
Nematerijalna imovina | – | 17 | – | 25
Ulaganja u zajedničke pothvate i pridružena društva | – | 10 | – | 11
Tekuća porezna imovina | 7 | – | – | –
Odgođena porezna imovina | – | 17 | – | 15
Imovina namijenjena za prodaju | 10 | – | 17 | –
Ostala imovina | 17 | 12 | 23 | 8
Ukupno imovina | 6.568 | 9.939 | 6.447 | 11.180
Financijske obveze koje se drže radi trgovanja | 4 | 14 | 1 | 11
Izvedenice | 4 | 14 | 1 | 11
Financijske obveze koje se vrednuju po amortiziranom trošku | 12.149 | 2.181 | 13.453 | 1.978
Depoziti od banaka | 285 | 511 | 302 | 556
Depoziti od klijenata | 11.837 | 716 | 12.988 | 605
Izdani dužnički vrijednosni papiri | – | 954 | 138 | 817
Ostale financijske obveze | 27 | – | 25 | –
Obveze za najam | 1 | 13 | 3 | 13
Rezerviranja | 77 | 10 | 76 | 12
Tekuće porezne obveze | 4 | – | 18 | –
Odgođene porezne obveze | – | – | – | 1
Obveze povezane s imovinom namijenjenom za prodaju | 86 | – | 78 | –
Ostale obveze | 110 | 31 | 108 | 8
Ukupne obveze | 12.431 | 2.249 | 13.737 | 2.023

345
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
54. Analiza preostalih dospijeća (nastavak)

BANKA
u milijunima EUR | 31. Prosinca 2024. | 31. Prosinca 2025.
< 1 godine | > 1 godine | < 1 godine | < 1 godine
Novac i novčana sredstva | 3.211 | – | 2.905 | –
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | 4 | 15 | 6 | 13
Izvedenice | 4 | 15 | 1 | 13
Ostala imovina koja se drži radi trgovanja | – | – | 5 | –
Financijska imovina kojom se ne trguje, a čija se fer vrijednost vrednuje kroz RDG | – | 9 | – | 10
Vlasnički instrumenti | – | 4 | – | 5
Dužnički vrijednosni papiri | – | 5 | – | 5
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 208 | 721 | 263 | 870
Vlasnički instrumenti | – | 1 | – | 1
Dužnički vrijednosni papiri | 208 | 720 | 263 | 869
Financijska imovina po amortizacijskom trošku | 2.376 | 8.114 | 2.403 | 9.085
Dužnički vrijednosni papiri | 290 | 1.765 | 120 | 1.963
Krediti i predujmovi kreditnim institucijama | 30 | 22 | 304 | 22
Krediti i predujmovi klijentima | 2.056 | 6.327 | 1.979 | 7.100
Potraživanja s osnove financijskog najma | – | – | – | –
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | 179 | – | 203 | –
Nekretnine, postrojenja i oprema | – | 129 | – | 141
Ulaganja u nekretnine | – | 1 | – | 1
Nematerijalna imovina | – | 13 | – | 15
Ulaganja u ovisna društva | – | 25 | – | 35
Ulaganja u zajedničke pothvate i pridružena društva | – | 5 | – | 5
Tekuća porezna imovina | 7 | – | – | –
Odgođena porezna imovina | – | 16 | – | 13
Imovina namijenjena za prodaju | 60 | – | 60 | –
Ostala imovina | 8 | 12 | 10 | 8
Ukupno imovina | 6.053 | 9.060 | 5.850 | 10.196
Financijske obveze koje se drže radi trgovanja | 4 | 14 | 1 | 11
Izvedenice | 4 | 14 | 1 | 11
Financijske obveze koje se vrednuju po amortiziranom trošku | 11.426 | 1.774 | 12.595 | 1.531
Depoziti od banaka | 88 | 183 | 105 | 174
Depoziti od klijenata | 11.306 | 637 | 12.321 | 540
Izdani dužnički vrijednosni papiri | – | 954 | 138 | 817
Ostale financijske obveze | 32 | – | 31 | –
Obveze za najam | 3 | 12 | 2 | 13
Derivati računovodstva zaštite | – | – | – | –
Rezerviranja | 76 | 9 | 75 | 11
Tekuće porezne obveze | – | – | 15 | –
Odgođene porezne obveze | – | – | – | –
Ostale obveze | 84 | 31 | 88 | 8
Ukupne obveze | 11.593 | 1.840 | 12.776 | 1.574

346
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
55. Događaji nakon datuma bilance
Prodaja društva Erste Card Club d.o.o.
Društvo Erste Card Club d.o.o. prodano je 2. siječnja 2026. godine za ukupnu naknadu u iznosu od 101,4 milijuna EUR. Društvo je
već bilo klasificirano kao imovina namijenjena prodaji na dan 31. prosinca 2025.
Utjecaj izraelsko-američkog napad na Iran
Izraelsko-američki napad na Iran, koji je započeo 28. veljače 2026. godine, predstavlja značajnu geopolitičku eskalaciju i, s obzirom
na ranu fazu razvoja događaja i visoku razinu nesigurnosti, Banka i Grupa trenutno nisu u mogućnosti pouzdano procijeniti njegov
mogući utjecaj na njihovu financijsku poziciju, financijske rezultate i novčane tokove u budućim razdobljima.
56. Izvještavanje po državama

Država | Operativni prihod | Dobit prije poreza od neprekinutog poslovanja | Porez na dobit | Zaposleni
2025 | GRUPA
Hrvatska | 569 | 287 | (51) | 2.804
Crna Gora | 45 | 20 | (3) | 373
Ukupno | 614 | 307 | (54) | 3.177
Država | Operativni prihod | Dobit prije poreza od neprekinutog poslovanja | Porez na dobit | Zaposleni
2024 | GRUPA
Hrvatska | 550 | 291 | (58) | 2.875
Crna Gora | 43 | 20 | (3) | 373
Ukupno | 593 | 311 | (61) | 3.248

5 CRD IV i CRR izmijenjeni su nakon stupanja na snagu 2014., između ostalog Direktivom (EU) 2019/878 (CRD V), Direktivom
(EU) 2024/1619 (CRD VI; implementirano u hrvatski Zakon o kreditnim institucijama u ožujku 2026.), kao i Uredbama (EU)
2019/876 (CRR 2), (EU) 2020/873 (CRR Quick Fix) te Uredbom (EU) 2024/1623 (CRR3), koja je stupila na snagu 1. siječnja 2025. i
uključuje fazne rokove provedbe, primjerice u vezi s output floorom.”
347
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Regulatorni kapital i kapitalni zahtjevi
57. Regulatorni kapital i kapitalni zahtjevi
Kapitalni zahtjevi
Od 1. siječnja 2014. godine, Grupa izračunava regulatorni kapital i kapitalne zahtjeve u skladu sa Uredbom o kapitalnim
zahtjevima (CRR - Uredba (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva) („Uredba”) i
Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. godine („CRD IV“) („Direktiva“) 5. CRD IV i CRD V su
provedeni u hrvatski Zakon o kreditnim institucijama („ZOKI“), te kroz provedbene tehničke standarde izdane od Europskog tijela
za bankarstvo („EBA“).
Svi zahtjevi definirani Uredbom, ZOKI-jem te tehničkim standardima u potpunosti se primjenjuju u Grupi u regulatorne svrhe te
za potrebe objave regulatornih podataka.
Grupa također ispunjava kapitalne zahtjeve koji su utvrđeni u postupku nadzorne provjere i ocjene (eng. Supervisory Review and
Evaluation Process, SREP).
Računovodstvena načela
Računovodstveni i regulatorni podaci objavljeni od Grupe su u skladu s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja
usvojenima od Europske unije („MSFI“). Priznate komponente kapitala proizlaze iz Izvještaja o financijskom položaju i Računa
dobiti i gubitka koji su sastavljeni u skladu s MSFI. U slučajevima gdje regulatorni tretman nije jednak računovodstvenom usklade
računovodstvenih podataka proizlaze iz različitog obuhvata konsolidacije.
Jedinstveni zaključni datum za konsolidirana financijska i regulatorna izvješća Grupe je 31. prosinac svake godine.
Bonitetni obuhvat konsolidacije
Bonitetni obuhvat konsolidacije koristi se kao sinonim za obuhvat konsolidacije koji slijedi regulatorne zahtjeve za konsolidaciju
kako je definirano Uredbom i Zakonom o kreditnim institucijama te isti predstavlja provođenje Direktive u nacionalnom
zakonodavstvu.
U skladu s Uredbom u obuhvat bonitetne konsolidacije ulaze subjekti definirani u članku 4 (1) (3) i od (16) do (27) u vezi s
člancima 18 i 19 Uredbe. Temeljem relevantnih odjeljaka u članku 4 Uredbe, subjekti koji ulaze u konsolidaciju određuju se na
temelju poslovnih aktivnosti određenog subjekta.
Banka primjenjuje članak 18 (7) Uredbe: Ako institucija ima društvo kći koje nije institucija, financijska institucija ili društvo za
pomoćne usluge ili ima sudjelujući udio u takvom društvu, na to društvo kćer ili sudjelujući udio primjenjuje metodu udjela. Ta
metoda, međutim, ne može biti osnova za uključivanje dotičnih društava u nadzor na konsolidiranoj osnovi.
Definicija opsega konsolidacije prema Uredbi razlikuje se od definicije prema MSFI, koja uključuje osiguravajuća društva i druge
subjekte koji podliježu potpunoj konsolidaciji.
348
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Regulatorni kapital
Banka i Grupa aktivno upravljaju razinom kapitala, te ga održavaju na primjerenom nivou za pokriće rizika poslovanja. Stopa
adekvatnosti ukupnog kapitala Banke iznosi 24,6% te Grupe 22,7% što je povećanje za 0,10 postotna boda na pojedinačnoj i
konsolidiranoj osnovi u odnosu na 2024. godinu.
Prema Uredbi regulatorni kapital sastoji se od redovnog osnovnog kapitala (CET1), dodatnog osnovnog kapitala (AT1) i dopunskog
kapitala (T2). Sukladno članku 92 Uredbe, kreditne institucije dužne su ispunjavati sljedeće kapitalne zahtjeve: stopu redovnog
osnovnog kapitala od 4,5%, stopu osnovnog kapitala od 6% te stopu ukupnog kapitala od 8%.
Zaštitni slojevi kapitala opisani su u poglavlju VII ZOKI-ja. Zaštitni sloj za očuvanje kapitala, protuciklički zaštitni sloj kapitala,
zaštitni sloj za globalno sistemski važne kreditne institucije, zaštitni sloj za ostale sistemski važne kreditne institucije te zaštitni sloj
za strukturni sistemski rizik specificirani su u ZOKI-ju u poglavlju VII. Svi zaštitni slojevi kapitala pokrivaju se redovnim osnovnim
kapitalom. Zbroj svih zaštitnih slojeva kapitala prema CRD-u koji su primjenjivi u Banci je definiran kao zahtjev za kombinirani
zaštitni sloj i sveukupni kapitalni zahtjev.
Članak 117. ZOKIJ-a propisuje održavanje zaštitnog sloja za očuvanje kapitala u visini od 2,5% od strane Grupe i Banke. Osim
zaštitnog sloja za očuvanje kapitala, Grupa i Banka su dužne pratiti zaštitnu stopu za strukturni sistemski rizik od 1,5% u skladu sa
člancima 129, 130,131 i zaštitnu stopu za ostale sistemski važne institucije (OSV) u iznosu od 2% u skladu s člancima 137., 138. i
139. ZOKI-ja.
Također prema članku 119. ZOKI-ja Hrvatska narodna banka je radi potrebe očuvanja otpornosti bankovnog sustava na moguću
materijalizaciju sistemskih rizika ili iznenadne šokove odredila visinu stope protucikličkoga zaštitnog sloja kapitala. Stopa je na
dan 31. prosinca 2025. godine iznosila 1,5%.
Uz minimalne kapitalne zahtjeve i zaštitne slojeve kapitala, institucije također moraju ispuniti kapitalne zahtjeve koji su utvrđeni u
postupku nadzorne provjere i ocjene (SREP). Kako je utvrđeno u SREP Odluci za 2023. godinu Banka i dalje održava dodatni
regulatorni kapital (P2R) u visini od 1,75%.
Smjernica o dodatnom regulatornom kapitalu (P2G) za Banku, utvrđena na pojedinačnoj i potkonsolidiranoj osnovi, ostaje
nepromijenjena na 1%.
Pregled kapitalnih zahtjeva i zaštitnih slojeva kapitala

| Prosinca 2024. | Prosinca 2025.
Pillar 1 |  |
Minimalni kapitalni zahtjevi za stopu redovnoga osnovnoga kapitala | 4,50 % | 4,50 %
Minimalni kapitalni zahtjevi za stopu osnovnoga kapitala | 6,00 % | 6,00 %
Minimalni kapitalni zahtjevi za stopu ukupnoga kapitala | 8,00 % | 8,00 %
Zahtjev za kombinirani zaštitni sloj i sveukupni kapitalni zahtjev (eng. CBR*) | 7,40 % | 7,42 %
Zaštitni sloj za očuvanje kapitala | 2,50 % | 2,50 %
Protuciklički zaštitni sloj kapitala | 1,40 % | 1,42 %
Zaštitni sloj za sistemski rizik | 1,50 % | 1,50 %
Zaštitni sloj za ostale sistemski važne institucije | 2,00 % | 2,00 %
Minimalni kapitalni zahtjevi za stopu redovnoga osnovnoga kapitala (uključujući CBR) | 11,90 % | 11,92 %
Minimalni kapitalni zahtjevi za stopu osnovnoga kapitala (uključujući CBR) | 13,40 % | 13,42 %
Minimalni kapitalni zahtjevi za stopu ukupnoga kapitala (uključujući CBR) | 15,40 % | 15,42 %
Pillar 2 | 1,75 % | 1,75 %
Minimalni kapitalni zahtjevi za stopu redovnoga osnovnoga kapitala | 0,98 % | 0,98 %
Minimalni kapitalni zahtjevi za stopu osnovnoga kapitala | 1,31 % | 1,31 %
Minimalni kapitalni zahtjevi za stopu ukupnoga kapitala | 1,75 % | 1,75 %
Ukupni kapitalni zahtjevi za stopu redovnoga osnovnoga kapitala za Pillar 1 i Pillar 2 | 12,88 % | 12,90 %
Ukupni kapitalni zahtjevi za stopu osnovnoga kapitala za Pillar 1 i Pillar 2 | 14,71 % | 14,73 %
Ukupni kapitalni zahtjevi za stopu ukupnoga kapitala za Pillar 1 i Pillar 2 | 17,15 % | 17,17 %

349
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Prikaz strukture kapitala prema Uredbi (EU) 575/2013

u mil EUR | GRUPA | BANKA
2024 | 2025 | 2024 | 2025
Redovni osnovni kapital (CET1) |  |  |  |
Instrumenti kapitala koji se priznaju kao redovni osnovni kapital | 464 | 464 | 464 | 464
Zadržana dobit | 1.211 | 1.062 | 1.100 | 930
Akumulirana ostala sveobuhvatna dobit | (19) | (9) | (19) | (9)
Ostale rezerve | 12 | 12 | 12 | 12
Redovnl osnovnl kapltal (CET1) prije regulatornlh usklađenja | 1.668 | 1.529 | 1.557 | 1.397
Plaćeni instrumenti kapitala | – | – | – | –
Usklađenja redovnog osnovnog kapitala zbog bonitetnih filtara: dobici ili gubici nastali vrednovanjem po fer vrijednosti, koji proizlaze iz kreditnog rizika same institucije povezanog s obvezama po izvedenicama | (1) | (1) | (1) | (1)
Vrijednosna usklađenja zbog zahtjeva za bonitetno vrednovanje | (3) | (2) | (3) | (2)
Goodwill | – | – | – | –
Ostala nematerijalna imovina | (10) | (15) | (7) | (11)
Odgođena porezna imovina koja ovisi o budućoj profitabilnosti i ne proizlazi iz privremenih razlika umanjenih za povezane porezne obveze | – | – | – | –
Manjak ispravaka vrijednosti za kreditni rizik u odnosu na očekivane gubitke primjenom IRB pristupa | – | – | – | –
Nedostatna pokrića za neprihodujuće izloženosti | (6) | (4) | (5) | (3)
Elementi ili odbici od redovnog osnovnog kapitala – ostalo | – | (3) | – | (3)
Dodatni odbici od CET 1 kapitala prema članku 3 CRR-a | (9) | (3) | (9) | (3)
Redovni osnovni kapital (CET1) | 1.639 | 1.501 | 1.532 | 1.374
Dodatni osnovni kapital (AT1) |  |  |  |
Instrumenti kapitala koji se priznaju kao AT1 | – | 150 | – | 150
Dodatni osnovni kapital (AT1) | – | 150 | – | 150
Osnovni kapital (T1) = CET1 + AT1 | 1.639 | 1.651 | 1.532 | 1.524
Dopunski kapital (T2) |  |  |  |
Instrumenti kapitala i podređeni krediti koji se priznaju kao dopunski kapital | 150 | 150 | 150 | 150
Priznati iznos viška rezervacija iznad očekivanih gubitaka primjenom IRB pristupa | 33 | 31 | 34 | 32
Dopunski kapital (T2) | 183 | 181 | 184 | 182
Ukupno regulatorni kapital | 1.822 | 1.832 | 1.716 | 1.706
Kapitalni zahtjev | 644 | 645 | 561 | 555
Stopa redovnog osnovnog kapitala | 20,4 % | 18,6 % | 21,8 % | 19,8 %
Stopa osnovnog kapitala | 20,4 % | 20,5 % | 21,8 % | 22,0 %
Stopa ukupnog kapitala | 22,6 % | 22,7 % | 24,5 % | 24,6 %

Banka i Grupa su uspješno zadovoljile kapitalne zahtjeve i u 2024. i u 2025. godini. Sukladno čl. 26 (2) Uredbe, stavka zadržana
dobit uključuje prihvatljivu dobit od 101,3 milijuna EUR (Banka 80,7 milijuna EUR), koja je odobrena odlukom Europske središnje
banke od 5. veljače 2026. godine.
Pozicija "Elementi ili odbici od redovnog osnovnog kapitala – ostalo" uključuje izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja
(CIU) s ponderom rizika od 1.250%.
Na razini Grupe osnovni kapital povećao se za 12 milijuna EUR u 2025., dok se na razini Banke smanjio za 8 milijuna EUR u
odnosu na 2024. Smanjenje osnovnog kapitala Banke rezultat je smanjenja redovnog osnovnog kapitala (CET1) u iznosu od 158
milijuna EUR djelomično nadoknađenog priznavanjem novog instrumenta dodatnog osnovnog kapitala (AT1), izdanog u veljači
2025. u ukupnom nominalnom iznosu od 150 milijuna EUR. U prethodnoj godini Banka nije imala izdanih instrumenata AT1.
Glavne značajke AT1 instrumenata objavljene su u bilješci 47., u poglavlju „Instrumenti kapitala, kapital i rezerve“.
Pozicije koje nisu relevantne za Grupu ne objavljuju se.
350
Bilješke uz godišnje financijske izvještaje
Prikaz strukture rizika prema Uredbi (EU) 575/2013

GRUPA | 2024 | 2025
u mil EUR | Ukupni rizik | Kapitalni zahtjev | Ukupni rizik | Kapitalni zahtjev
Ukupan iznos izloženosti riziku | 8.048 | 644 | 8.068 | 645
Iznosi izloženosti ponderirani rizikom za kreditni rizik | 7.105 | 569 | 7.182 | 575
Standardizirani pristup | 1.657 | 133 | 1.882 | 151
Pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) | 5.448 | 436 | 5.300 | 424
Iznos izloženosti riziku za pozicijski, valutni i robni rizik | 4 | – | 3 | –
Ukupan iznos izloženosti riziku za operativni rizik | 936 | 75 | 879 | 70
Ukupan iznos izloženosti riziku za prilagodbu kreditnom vrednovanju | 3 | – | 4 | –

BANKA | 2024 | 2025
u mil EUR | Ukupni rizik | Kapitalni zahtjev | Ukupni rizik | Kapitalni zahtjev
Ukupan iznos izloženosti riziku | 7.017 | 561 | 6.936 | 555
Iznosi izloženosti ponderirani rizikom za kreditni rizik | 6.224 | 498 | 6.119 | 490
Standardizirani pristup | 599 | 48 | 707 | 57
Pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) | 5.625 | 450 | 5.412 | 433
Iznos izloženosti riziku za pozicijski, valutni i robni rizik | 4 | – | 3 | –
Ukupan iznos izloženosti riziku za operativni rizik | 786 | 63 | 810 | 65
Ukupan iznos izloženosti riziku za prilagodbu kreditnom vrednovanju | 3 | – | 4 | –

Ukupan iznos izloženosti ponderiran kreditnim rizikom (RWA) Banke na kraju 2025. godine iznosio je 6,1 milijardu EUR,
što je smanjenje za 104,3 milijuna EUR u odnosu na prethodnu godinu. Smanjenje RWA prvenstveno je posljedica prelaska na
novu CRR III regulativu. Glavne promjene uključuju izmjene u formuli za izračun pondera rizika, niže regulatorne LGD
vrijednosti, revidirane CCF parametre te primjenu standardiziranog pristupa za vlasnička ulaganja. Ukupno smanjenje djelomično
je ublaženo rastom volumena imovine, uvođenjem regulatornih dodataka za izloženosti u okviru modela specijaliziranog
kreditiranja te implementacijom nove metodologije za primjenu pomoćnog faktora za mala i srednja poduzeća.
Na razini lokalne Grupe kreditna RWA bilježi rast u iznosu od 76,6 milijuna EUR, ponajprije zbog povećanja izloženosti povezanih
društava Erste Bank AD Podgorica i Erste&Steiermärkische S-Leasing. Na povećanje je dodatno utjecala i već spomenuta nova
metodologija za primjenu faktora potpore za mala i srednja poduzeća.
Grupa koristi pojednostavljeni standardizirani pristup (SSA) za izračun kapitalnih zahtjeva za tržišne rizike. Rizik primarno
proizlazi iz derivativnih transakcija sa klijentima i kapitalnog zahtjeva za valutnim rizikom baziranim na kalkulaciji neto devizne
pozicije. Standardizirani pristup za kreditni rizik druge ugovorne strane (SA-CCR) prema čl. 274–280 CRR III koristi se za izračun
kreditnog rizika za derivative.
S provedbom CRR III, pristup izračunu operativnog rizika temeljito je revidiran. Kako bi se pojednostavio okvir za operativni rizik,
svi postojeći pristupi (uključujući AMA, TSA i BIA) zamijenjeni su jedinstvenim Standardiziranim mjernim pristupom (SMA
pristup). Osim toga, prelazak na SMA pristup rezultirao je povećanjem RWA‑a operativnog rizika Banke za 24 milijuna EUR te
smanjenjem RWA‑a operativnog rizika Grupe za 57 milijuna EUR.
351
Dodatak 1 – Propisani obrasci
Obrasci prema lokalnim zahtjevima
Na temelju Odluke Hrvatske Narodne Banke o strukturi i sadržaju godišnjih financijskih izvještaja Banke (NN 42/2018, 122/2020,
119/2021, 108/2022 i 80/2025) u nastavku donosimo potrebne obrasce za Grupu i Banku za godinu zaključno sa 31. prosincem
2025. u obliku koji zahtijeva Odluka. Informacije o osnovama prezentacije, kao i sažetak računovodstvenih politika dani su u
bilješkama uz financijska izvješća. Informacije važne za bolje razumijevanje pojedinih pozicija u izvještaju o financijskom položaju,
računu dobiti i gubitka, promjenama u kapitalu, kao i izvještaju o novčanom toku također su uključene u bilješkama.
Financijski izvještaji za tekuću godinu sastavljeni su prema novim obrascima propisanim od strane Hanfe, sukladno važećem
Pravilniku o strukturi i sadržaju godišnjih financijskih izvještaja. Radi osiguranja usporedivosti podataka, podaci za prethodnu
godinu su reklasificirani i usklađeni s novom strukturom izvještavanja.

Račun dobiti i gubitka | GRUPA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
1 | Prihodi na osnovi kamata i slični prihodi | 619 | 613
2 | od toga: prihodi od vrijednosnih papira s fiksnim prinosom | 552 | 591
3 | Rashodi na osnovi kamata i slični rashodi | 185 | 171
4 | Prihodi od vrijednosnih papira (005 + 006 + 007): | – | –
5 | (a) prihodi od dionica i ostalih vrijednosnih papira s promjenjivim prinosom | – | –
6 | (b) prihodi od sudjelujućih udjela | – | –
7 | (c) prihodi od dionica u povezanim društvima | – | –
8 | Prihodi od provizija | 187 | 205
9 | Rashodi za provizije | 53 | 61
10 | Neto dobit ili gubitak od financijskih aktivnosti | 17 | 17
11 | Ostali prihodi iz redovnog poslovanja | 30 | 34
12 | od toga: dobit i gubici koji su posljedica prestanka priznavanja financijske imovine mjerene po amortiziranom trošku | – | –
13 | Opći administrativni rashodi (014 + 015): | 281 | 294
14 | (a) rashodi za zaposlenike | 138 | 147
15 | (b) ostali administrativni troškovi | 143 | 147
16 | Umanjenje vrijednosti ili ukidanje umanjenja vrijednosti nematerijalne i materijalne imovine | – | –
17 | Ostali rashodi iz redovnog poslovanja | 18 | 8
18 | Rezerviranja ili ukidanje rezerviranja (019 + 020): | 26 | 20
19 | (a) rezerviranja za preuzete obveze i jamstva | 14 | 14
20 | (b) ostala rezerviranja | 12 | 6
21 | Umanjenje vrijednosti ili ukidanje umanjenja vrijednosti kredita i predujmova | (21) | 8
22 | Umanjenje vrijednosti ili ukidanje umanjenja vrijednosti vrijednosnih papira te sudjelujućih udjela i dionica u povezanim društvima | – | –
23 | Dobit ili gubitak prije oporezivanja iz poslovanja koje će se nastaviti (001 – 003 + 004 + 008 – 009 + 010 + 011 – 013 – 016 – 017 – 018 – 021 – 022) | 311 | 307
24 | Porezni rashod ili prihod koji se odnosi na dobit ili gubitak iz poslovanja koje će se nastaviti | 61 | 54
25 | Dobit ili gubitak nakon oporezivanja iz poslovanja koje će se nastaviti (023 – 024) | 250 | 253
26 | Dobit ili ( – ) gubitak prije oporezivanja iz poslovanja koje se neće nastaviti | – | –
27 | Porezni rashodi ili ( – ) prihodi povezani s poslovanjem koje se neće nastaviti | – | –
28 | Dobit ili gubitak nakon oporezivanja iz poslovanja koje se neće nastaviti (026 – 027) | – | –
29 | Dobit ili gubitak tekuće godine (025 + 028; 030 + 031) | 250 | 253
30 | Pripada manjinskom udjelu [nekontrolirajući udjeli] | 3 | 4
31 | Pripada vlasnicima matičnog društva | 247 | 249

352
Dodatak 1 – Propisani obrasci

Izvještaj o ostaloj sveobuhvatnoj dobiti | GRUPA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
1 | Dobit ili ( – ) gubitak tekuće godine | 250 | 253
2 | Ostala sveobuhvatna dobit (003 + 015) | 23 | 10
3 | Stavke koje neće biti reklasificirane u dobit ili gubitak (od 004 do 010 + 013 + 014) | – | –
4 | Materijalna imovina | – | –
5 | Nematerijalna imovina | – | –
6 | Aktuarski dobici ili ( – ) gubici od mirovinskih planova pod pokroviteljstvom poslodavca | – | –
7 | Dugotrajna imovina i grupe za otuđenje namijenjene za prodaju | – | –
8 | Dio ostalih priznatih prihoda i rashoda subjekata obračunatih metodom udjela | – | –
9 | Promjene fer vrijednosti vlasničkih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | – | –
10 | Dobici ili ( – ) gubici od računovodstva zaštite vlasničkih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, neto | – | –
11 | Promjene fer vrijednosti vlasničkih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit [zaštićena stavka] | – | –
12 | Promjene fer vrijednosti vlasničkih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit [instrument zaštite] | – | –
13 | Promjene fer vrijednosti financijskih obveza koje se mjere po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak koje se mogu pripisati promjenama u kreditnom riziku | – | –
14 | Porez na dobit koji se odnosi na stavke koje neće biti reklasificirane | – | –
15 | Stavke koje je moguće reklasificirati u dobit ili gubitak (od 016 do 023) | 23 | 10
16 | Zaštita neto ulaganja u inozemno poslovanje [efektivni udjel] | – | –
17 | Zamjena strane valute | – | –
18 | Rezerva za zaštitu novčanih tokova [učinkoviti dio] | – | –
19 | Instrumenti zaštite od rizika [elementi koji nisu određeni] | – | –
20 | Dužnički instrumenti po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 28 | 12
21 | Dugotrajna imovina i grupe za otuđenje namijenjene za prodaju | – | –
22 | Udjel ostalih priznatih prihoda i rashoda od ulaganja u društva kćeri, zajedničke pothvate i pridružena društva | – | –
23 | Porez na dobit koji se odnosi na stavke koje je moguće reklasificirati u dobit ili ( – ) gubitak | (5) | (2)
24 | Ukupna sveobuhvatna dobit tekuće godine (001 + 002; 025 + 026) | 273 | 263
25 | Pripada manjinskom udjelu [nekontrolirajući udjel] | 3 | 4
26 | Pripada vlasnicima matičnog društva | 270 | 259

353
Dodatak 1 – Propisani obrasci

Račun dobiti i gubitka | BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
1 | Prihodi na osnovi kamata i slični prihodi | 539 | 546
2 | od toga: prihodi od vrijednosnih papira s fiksnim prinosom | 471 | 518
3 | Rashodi na osnovi kamata i slični rashodi | 164 | 149
4 | Prihodi od vrijednosnih papira (005 + 006 + 007): | 4 | 7
5 | (a) prihodi od dionica i ostalih vrijednosnih papira s promjenjivim prinosom | – | –
6 | (b) prihodi od sudjelujućih udjela | 1 | 1
7 | (c) prihodi od dionica u povezanim društvima | 3 | 6
8 | Prihodi od provizija | 141 | 162
9 | Rashodi za provizije | 43 | 49
10 | Neto dobit ili gubitak od financijskih aktivnosti | 15 | 16
11 | Ostali prihodi iz redovnog poslovanja | 22 | 21
12 | od toga: dobit i gubici koji su posljedica prestanka priznavanja financijske imovine mjerene po amortiziranom trošku | – | –
13 | Opći administrativni rashodi (014 + 015): | 218 | 240
14 | (a) rashodi za zaposlenike | 112 | 122
15 | (b) ostali administrativni troškovi | 106 | 118
16 | Umanjenje vrijednosti ili ukidanje umanjenja vrijednosti nematerijalne i materijalne imovine | – | –
17 | Ostali rashodi iz redovnog poslovanja | 10 | 6
18 | Rezerviranja ili ukidanje rezerviranja (019 + 020): | 24 | 18
19 | (a) rezerviranja za preuzete obveze i jamstva | 13 | 12
20 | (b) ostala rezerviranja | 11 | 6
21 | Umanjenje vrijednosti ili ukidanje umanjenja vrijednosti kredita i predujmova | (19) | 11
22 | Umanjenje vrijednosti ili ukidanje umanjenja vrijednosti vrijednosnih papira te sudjelujućih udjela i dionica u povezanim društvima | – | –
23 | Dobit ili gubitak prije oporezivanja iz poslovanja koje će se nastaviti (001 – 003 + 004 + 008 – 009 + 010 + 011 – 013 – 016 – 017 – 018 – 021 – 022) | 281 | 279
24 | Porezni rashod ili prihod koji se odnosi na dobit ili gubitak iz poslovanja koje će se nastaviti | 55 | 49
25 | Dobit ili gubitak nakon oporezivanja iz poslovanja koje će se nastaviti (023 – 024) | 226 | 230
26 | Dobit ili ( – ) gubitak prije oporezivanja iz poslovanja koje se neće nastaviti | – | –
27 | Porezni rashodi ili ( – ) prihodi povezani s poslovanjem koje se neće nastaviti | – | –
28 | Dobit ili gubitak nakon oporezivanja iz poslovanja koje se neće nastaviti (026 – 027) | – | –
29 | Dobit ili gubitak tekuće godine (025 + 028; 030 + 031) | 226 | 230
30 | Pripada manjinskom udjelu [nekontrolirajući udjeli] | – | –
31 | Pripada vlasnicima matičnog društva | – | –

354
Dodatak 1 – Propisani obrasci

IZVJEŠTAJ O OSTALOJ SVEOBUHVATNOJ DOBITI | BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
1 | Dobit ili ( – ) gubitak tekuće godine | 226 | 230
2 | Ostala sveobuhvatna dobit (003 + 015) | 21 | 9
3 | Stavke koje neće biti reklasificirane u dobit ili gubitak (od 004 do 010 + 013 + 014) | – | –
4 | Materijalna imovina | – | –
5 | Nematerijalna imovina | – | –
6 | Aktuarski dobici ili ( – ) gubici od mirovinskih planova pod pokroviteljstvom poslodavca | – | –
7 | Dugotrajna imovina i grupe za otuđenje namijenjene za prodaju | – | –
8 | Dio ostalih priznatih prihoda i rashoda subjekata obračunatih metodom udjela | – | –
9 | Promjene fer vrijednosti vlasničkih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | – | –
10 | Dobici ili ( – ) gubici od računovodstva zaštite vlasničkih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit, neto | – | –
11 | Promjene fer vrijednosti vlasničkih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit [zaštićena stavka] | – | –
12 | Promjene fer vrijednosti vlasničkih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit [instrument zaštite] | – | –
13 | Promjene fer vrijednosti financijskih obveza koje se mjere po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak koje se mogu pripisati promjenama u kreditnom riziku | – | –
14 | Porez na dobit koji se odnosi na stavke koje neće biti reklasificirane | – | –
15 | Stavke koje je moguće reklasificirati u dobit ili gubitak (od 016 do 023) | 21 | 9
16 | Zaštita neto ulaganja u inozemno poslovanje [efektivni udjel] | – | –
17 | Zamjena strane valute | – | –
18 | Rezerva za zaštitu novčanih tokova [učinkoviti dio] | – | –
19 | Instrumenti zaštite od rizika [elementi koji nisu određeni] | – | –
20 | Dužnički instrumenti po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 26 | 11
21 | Dugotrajna imovina i grupe za otuđenje namijenjene za prodaju | – | –
22 | Udjel ostalih priznatih prihoda i rashoda od ulaganja u društva kćeri, zajedničke pothvate i pridružena društva | – | –
23 | Porez na dobit koji se odnosi na stavke koje je moguće reklasificirati u dobit ili ( – ) gubitak | (5) | (2)
24 | Ukupna sveobuhvatna dobit tekuće godine (001 + 002; 025 + 026) | 247 | 239
25 | Pripada manjinskom udjelu [nekontrolirajući udjel] | – | –
26 | Pripada vlasnicima matičnog društva | 247 | 239

355
Dodatak 1 – Propisani obrasci

Izvještaj o financijskom položaju | GRUPA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
| IMOVINA |  |
1 | Novac u blagajni i sredstva kod središnjih banaka | 3.285 | 3.002
2 | Trezorski zapisi i drugi kratkoročni vrijednosni papiri prihvatljivi za refinanciranje kod središnjih banaka (003 + 004): | 9 | 103
3 | (a) trezorski zapisi i slični vrijednosni papiri | 9 | 103
4 | (b) drugi kratkoročni vrijednosni papiri | – | –
5 | Krediti i predujmovi kreditnim institucijama (006 + 007): | 178 | 409
6 | (a) na zahtjev | 95 | 59
7 | (b) drugi krediti i predujmovi | 83 | 350
8 | Krediti i predujmovi klijentima | 9.647 | 10.470
9 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući vrijednosne papire s fiksnim prinosom (010 + 011): | 3.098 | 3.335
10 | (a) koje su izdala državna tijela | 2.995 | 3.247
11 | (b) ostali dužnički vrijednosni papiri | 103 | 88
12 | Dionice i drugi vrijednosni papiri s promjenjivim prinosom | 8 | 10
13 | Sudjelujući udjeli | 10 | 11
14 | Ulaganja u povezana društva | – | –
15 | Nematerijalna imovina | 17 | 25
16 | Materijalna imovina (017 + 018): | 172 | 185
17 | (a) nekretnine, postrojenja i oprema | 170 | 183
18 | (b) ulaganje u nekretnine | 2 | 2
19 | Porezna imovina (020 + 021): | 24 | 15
20 | (a) kratkotrajna porezna imovina | 7 | –
21 | (b) odgođena porezna imovina | 17 | 15
22 | Ostala imovina | 44 | 39
23 | Unaprijed plaćeni troškovi i ostala aktivna vremenska razgraničenja | 5 | 6
24 | Dugotrajna imovina namijenjena prodaji i prestanak poslovanja | 10 | 17
25 | UKUPNA IMOVINA (od 001 do 024) | 16.507 | 17.627
| OBVEZE I KAPITAL |  |
26 | Obveze prema kreditnim institucijama (027 + 028): | 796 | 709
27 | (a) na zahtjev | 33 | 75
28 | (b) s ugovorenim datumom dospijeća ili otkaznim rokom | 763 | 634
29 | Obveze prema klijentima (030 + 033): | 12.553 | 13.593
30 | (a) osigurani depoziti (031 + 032): | 9.931 | 10.718
31 | (aa) na zahtjev | 7.207 | 8.267
32 | (ab) s ugovorenim datumom dospijeća ili otkaznim rokom | 2.724 | 2.451
33 | (b) ostale obveze prema klijentima (034 + 035): | 2.622 | 2.875
34 | (ba) na zahtjev | 1.696 | 1.940
35 | (bb) s ugovorenim datumom dospijeća ili otkaznim rokom | 926 | 935
36 | Izdani dužnički vrijednosni papiri | 954 | 955
37 | Ostale obveze | 193 | 161
38 | Odgođeno plaćanje troškova i ostala pasivna vremenska razgraničenja | 7 | 7
39 | Rezerviranja (040 + 041): | 87 | 88
40 | (a) rezerviranja za mirovine i slične obveze | 1 | 1
41 | (b) ostala rezerviranja | 86 | 87
42 | Porezne obveze (043 + 044): | 4 | 19
43 | (a) tekuće porezne obveze | 4 | 18
44 | (b) odgođene porezne obveze | – | 1
45 | Obveze uključene u grupe za otuđenje klasificirane kao namijenjene za prodaju | 86 | 78
46 | Podređene obveze | – | 150

356
Dodatak 1 – Propisani obrasci

Izvještaj o financijskom položaju | GRUPA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
47 | Kapital (048 + 049): | 238 | 238
48 | (a) uplaćeni kapital | 238 | 238
49 | (b) neuplaćeni kapital koji je pozvan na plaćanje | – | –
50 | Premija na dionice | 227 | 227
51 | Druge stavke kapitala | – | 150
52 | ( – ) Trezorske dionice | – | –
53 | Rezerve (054 + 055 + 056 + 057): | 11 | 11
54 | (a) zakonske rezerve | 11 | 11
55 | (b) statutarne rezerve | – | –
56 | (c) rezerve za vlastite dionice | – | –
57 | (d) ostale rezerve | – | –
58 | Revalorizacijske rezerve | – | –
59 | Akumulirana ostala sveobuhvatna dobit | (19) | (9)
60 | Zadržana dobit | 1.089 | 963
61 | Dobit ili gubitak tekuće godine | 247 | 249
62 | Manjinski udjeli | 34 | 38
63 | UKUPNE OBVEZE I KAPITAL (od 026 do 062) | 16.507 | 17.627
| Izvanbilančne stavke |  |
64 | Preuzete obveze po kreditima | 3.168 | 3.435
65 | Preuzeta financijska jamstva | 269 | 248
66 | Ostale preuzete obveze | 66 | 72
67 | UKUPNO IZVANBILANČNE STAVKE (od 064 do 066) | 3.503 | 3.755

357
Dodatak 1 – Propisani obrasci

Izvještaj o financijskom položaju | BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
| IMOVINA |  |
1 | Novac u blagajni i sredstva kod središnjih banaka | 3.201 | 2.894
2 | Trezorski zapisi i drugi kratkoročni vrijednosni papiri prihvatljivi za refinanciranje kod središnjih banaka (003 + 004): | 9 | 103
3 | (a) trezorski zapisi i slični vrijednosni papiri | 9 | 103
4 | (b) drugi kratkoročni vrijednosni papiri | – | –
5 | Krediti i predujmovi kreditnim institucijama (006 + 007): | 66 | 342
6 | (a) na zahtjev | 10 | 11
7 | (b) drugi krediti i predujmovi | 56 | 331
8 | Krediti i predujmovi klijentima | 8.558 | 9.277
9 | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući vrijednosne papire s fiksnim prinosom (010 + 011): | 2.976 | 3.118
10 | (a) koje su izdala državna tijela | 2.873 | 3.030
11 | (b) ostali dužnički vrijednosni papiri | 103 | 88
12 | Dionice i drugi vrijednosni papiri s promjenjivim prinosom | 8 | 10
13 | Sudjelujući udjeli | 5 | 5
14 | Ulaganja u povezana društva | 25 | 35
15 | Nematerijalna imovina | 13 | 15
16 | Materijalna imovina (017 + 018): | 130 | 142
17 | (a) nekretnine, postrojenja i oprema | 129 | 141
18 | (b) ulaganje u nekretnine | 1 | 1
19 | Porezna imovina (020 + 021): | 23 | 13
20 | (a) kratkotrajna porezna imovina | 7 | –
21 | (b) odgođena porezna imovina | 16 | 13
22 | Ostala imovina | 35 | 27
23 | Unaprijed plaćeni troškovi i ostala aktivna vremenska razgraničenja | 4 | 5
24 | Dugotrajna imovina namijenjena prodaji i prestanak poslovanja | 60 | 60
25 | UKUPNA IMOVINA (od 001 do 024) | 15.113 | 16.046
| OBVEZE I KAPITAL | – | –
26 | Obveze prema kreditnim institucijama (027 + 028): | 270 | 129
27 | (a) na zahtjev | 42 | 76
28 | (b) s ugovorenim datumom dospijeća ili otkaznim rokom | 228 | 53
29 | Obveze prema klijentima (030 + 033): | 11.941 | 12.861
30 | (a) osigurani depoziti (031 + 032): | 9.679 | 10.435
31 | (aa) na zahtjev | 7.125 | 8.020
32 | (ab) s ugovorenim datumom dospijeća ili otkaznim rokom | 2.554 | 2.415
33 | (b) ostale obveze prema klijentima (034 + 035): | 2.262 | 2.426
34 | (ba) na zahtjev | 1.345 | 1.646
35 | (bb) s ugovorenim datumom dospijeća ili otkaznim rokom | 917 | 780
36 | Izdani dužnički vrijednosni papiri | 954 | 955
37 | Ostale obveze | 175 | 147
38 | Odgođeno plaćanje troškova i ostala pasivna vremenska razgraničenja | 7 | 7
39 | Rezerviranja (040 + 041): | 85 | 86
40 | (a) rezerviranja za mirovine i slične obveze | 1 | 1
41 | (b) ostala rezerviranja | 84 | 85
42 | Porezne obveze (043 + 044): | – | 15
43 | (a) tekuće porezne obveze | – | 15
44 | (b) odgođene porezne obveze | – | –
45 | Obveze uključene u grupe za otuđenje klasificirane kao namijenjene za prodaju | – | –
46 | Podređene obveze | – | 150

358
Dodatak 1 – Propisani obrasci

Izvještaj o financijskom položaju | BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
47 | Kapital (048 + 049): | 238 | 238
48 | (a) uplaćeni kapital | 238 | 238
49 | (b) neuplaćeni kapital koji je pozvan na plaćanje | – | –
50 | Premija na dionice | 227 | 227
51 | Druge stavke kapitala | – | 150
52 | ( – ) Trezorske dionice | – | –
53 | Rezerve (054 + 055 + 056 + 057): | 11 | 11
54 | (a) zakonske rezerve | 11 | 11
55 | (b) statutarne rezerve | – | –
56 | (c) rezerve za vlastite dionice | – | –
57 | (d) ostale rezerve | – | –
58 | Revalorizacijske rezerve | – | –
59 | Akumulirana ostala sveobuhvatna dobit | (19) | (10)
60 | Zadržana dobit | 998 | 850
61 | Dobit ili gubitak tekuće godine | 226 | 230
62 | Manjinski udjeli | – | –
63 | UKUPNE OBVEZE I KAPITAL (od 026 do 062) | 15.113 | 16.046
| Izvanbilančne stavke |  |
64 | Preuzete obveze po kreditima | 3.035 | 3.318
65 | Preuzeta financijska jamstva | 291 | 266
66 | Ostale preuzete obveze | 66 | 72
67 | UKUPNO IZVANBILANČNE STAVKE (od 064 do 066) | 3.392 | 3.656

359
Dodatak 1 – Propisani obrasci

Izvještaj o promjenama kapitala
u milijunima EUR | GRUPA
| Pripada vlasnicima matičnog društva | Manjinski udjel |
Kapital | Premija na dionice | Ostali izdani vlasnički instrumen ti osim kapitala | Ostali vlasnički instrumen ti | Akumulira na ostala sveobuhv atna dobit | Zadržana dobit | Revaloriza cijske rezerve | Ostale rezerve | Trezorske dionice | Dobit ili gubitak koji pripadaju vlasnicima matičnog društva | Dividende tijekom poslovne godine | Akumulira na ostala sveobuhv atna dobit | Ostale stavke | Ukupno
Početno stanje (prije prepravljanja) | 238 | 227 | – | – | (19) | 1.089 | – | 11 | – | 247 | – | – | 34 | 1.827
Učinci ispravaka pogrešaka | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Učinci promjena računovodstvenih politika | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Početno stanje (tekuće razdoblje) (1. + 2. + 3.) | 238 | 227 | – | – | (19) | 1.089 | – | 11 | – | 247 | – | – | 34 | 1.827
Izdavanje redovnih dionica | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Izdavanje povlaštenih dionica | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Izdavanje drugih vlasničkih instrumenata | – | – | – | 150 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | 150
Izvršavanje ili istek ostalih izdanih vlasničkih instrumenata | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Pretvaranje potraživanja u vlasničke instrumente | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Redukcija kapitala | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Dividende | – | – | – | – | – | (373) | – | – | – | – | – | – | – | (373)
Kupnja trezorskih dionica | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Prodaja ili poništenje trezorskih dionica | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Reklasifikacija financijskih instrumenata iz kapitala u obveze | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Reklasifikacija financijskih instrumenata iz obveza u kapital | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Prijenosi između komponenata kapitala | – | – | – | – | – | 247 | – | – | – | (247) | – | – | – | –
Povećanje ili ( – ) smanjenje kapitala kroz poslovna spajanja | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Plaćanja temeljena na dionicama | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Ostala povećanja ili ( – ) smanjenja kapitala | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Ukupna sveobuhvatna dobit tekuće godine | – | – | – | – | 10 | – | – | – | – | 249 | – | – | 4 | 263
Završno stanje (tekuće razdoblje) (od 4. do 20.) | 238 | 227 | – | 150 | (9) | 963 | – | 11 | – | 249 | – | – | 38 | 1.867

360
Dodatak 1 – Propisani obrasci

Izvještaj o promjenama kapitala
u milijunima EUR | BANKA
| Pripada vlasnicima matičnog društva | Manjinski udjel |
Kapital | Premija na dionice | Ostali izdani vlasnički instrumen ti osim kapitala | Ostali vlasnički instrumen ti | Akumulira na ostala sveobuhv atna dobit | Zadržana dobit | Revaloriza cijske rezerve | Ostale rezerve | Trezorske dionice | Dobit ili gubitak koji pripadaju vlasnicima matičnog društva | Dividende tijekom poslovne godine | Akumulira na ostala sveobuhv atna dobit | Ostale stavke | Ukupno
Početno stanje (prije prepravljanja) | 238 | 227 | – | – | (19) | 998 | – | 11 | – | 225 | – | – | – | 1.680
Učinci ispravaka pogrešaka | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Učinci promjena računovodstvenih politika | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Izvještaj o promjenama kapitala | 238 | 227 | – | – | (19) | 998 | – | 11 | – | 225 | – | – | – | 1.680
Izdavanje redovnih dionica | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Izdavanje povlaštenih dionica | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Izdavanje drugih vlasničkih instrumenata | – | – | – | 150 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | 150
Izvršavanje ili istek ostalih izdanih vlasničkih instrumenata | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Pretvaranje potraživanja u vlasničke instrumente | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Redukcija kapitala | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Dividende | – | – | – | – | – | (373) | – | – | – | – | – | – | – | (373)
Kupnja trezorskih dionica | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Prodaja ili poništenje trezorskih dionica | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Reklasifikacija financijskih instrumenata iz kapitala u obveze | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Reklasifikacija financijskih instrumenata iz obveza u kapital | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Prijenosi između komponenata kapitala | – | – | – | – | – | 225 | – | – | – | (225) | – | – | – | –
Povećanje ili ( – ) smanjenje kapitala kroz poslovna spajanja | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Plaćanja temeljena na dionicama | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Ostala povećanja ili ( – ) smanjenja kapitala | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Ukupna sveobuhvatna dobit tekuće godine | – | – | – | – | 9 | – | – | – | – | 230 | – | – | – | 239
Završno stanje (tekuće razdoblje) (od 4. do 20.) | 238 | 227 | – | 150 | (10) | 850 | – | 11 | – | 230 | – | – | – | 1.696

361
Dodatak 1 – Propisani obrasci

Izvještaj o novčanim tokovima |  | GRUPA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
Poslovne aktivnosti prema direktnoj metodi |  |
1 | Naplaćena kamata i slični primici | – | –
2 | Naplaćene naknade i provizije | – | –
3 | (Plaćena kamata i slični izdaci) | – | –
4 | (Plaćene naknade i provizije) | – | –
5 | (Plaćeni troškovi poslovanja) | – | –
6 | Neto dobici / gubici od financijskih instrumenata po fer vrijednosti u računu dobiti i gubitka | – | –
7 | Ostali primici | – | –
8 | (Ostali izdaci) | – | –
Poslovne aktivnosti prema indirektnoj metodi |  |
9 | Dobit/(gubitak) prije oporezivanja | 311 | 307
Usklađenja: | – | –
10 | Umanjenja vrijednosti i rezerviranja | (6) | 27
11 | Amortizacija | 30 | 30
12 | Neto nerealizirana (dobit)/gubitak od financijske imovine i obveza po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | – | –
13 | (Dobit)/gubitak od prodaje materijalne imovine | (1) | (2)
14 | Ostale nenovčane stavke | (1) | (1)
Promjene u imovini i obvezama iz poslovnih aktivnosti | – | –
15 | Sredstva kod Hrvatske narodne banke | – | –
16 | Depoziti kod financijskih institucija i krediti financijskim institucijama | (57) | (362)
17 | Krediti i predujmovi ostalim komitentima | (878) | (1.220)
18 | Vrijednosni papiri i drugi financijski instrumenti po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 107 | (245)
19 | Vrijednosni papiri i drugi financijski instrumenti koji se drže radi trgovanja | 1 | (1)
20 | Vrijednosni papiri i drugi financijski instrumenti kojima se aktivno ne trguje, a vrednuju se prema fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | (1) | 1
21 | Vrijednosni papiri i drugi financijski instrumenti koji se obvezno vode po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | – | –
22 | Vrijednosni papiri i drugi financijski instrumenti koji se vode po amortiziranom trošku | (331) | (155)
23 | Ostala imovina iz poslovnih aktivnosti | 4 | (22)
24 | Depoziti od financijskih institucija | 159 | 88
25 | Transakcijski računi ostalih komitenata | 747 | 1.224
26 | Štedni depoziti ostalih komitenata | (142) | 93
27 | Oročeni depoziti ostalih komitenata | 761 | (248)
28 | Izvedene financijske obveze i ostale obveze kojima se trguje | (33) | (5)
29 | Ostale obveze iz poslovnih aktivnosti | 172 | 22
30 | Naplaćene kamate iz poslovnih aktivnosti [indirektna metoda] | 537 | 623
31 | Primljene dividende iz poslovnih aktivnosti [indirektna metoda] | – | –
32 | Plaćene kamate iz poslovnih aktivnosti [indirektna metoda] | (134) | (174)
33 | (Plaćeni porez na dobit) | (64) | (32)
34 | Neto novčani tokovi iz poslovnih aktivnosti (od 1. do 33.) | 1.181 | (52)
Ulagačke aktivnosti |  |
35 | Primici od prodaje / plaćanja za kupnju materijalne i nematerijalne imovine | (34) | (44)
36 | Primici od prodaje / plaćanja za kupnju ulaganja u podružnice, pridružena društva i zajedničke pothvate | – | –
37 | Primici od naplate / plaćanja za kupnju vrijednosnih papira i drugih financijskih instrumenata koji se drže do dospijeća | – | –
38 | Primljene dividende iz ulagačkih aktivnosti | – | 1
39 | Ostali primici / plaćanja iz ulagačkih aktivnosti | – | –
40 | Neto novčani tokovi iz ulagačkih aktivnosti (od 35. do 39.) | (34) | (43)
Financijske aktivnosti |  |
41 | Neto povećanje/(smanjenje) primljenih kredita iz financijskih aktivnosti | – | –
42 | Neto povećanje/(smanjenje) izdanih dužničkih vrijednosnih papira | – | 150
43 | Neto povećanje/(smanjenje) instrumenata dopunskoga kapitala | – | –
44 | Povećanje dioničkoga kapitala | – | –
45 | (Isplaćena dividenda) | (121) | (373)
46 | Ostali primici/(plaćanja) iz financijskih aktivnosti | (1) | –
47 | Neto novčani tokovi iz financijskih aktivnosti (od 41. do 46.) | (122) | (223)
48 | Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata (34. + 40. + 47.) | 1.025 | (318)
49 | Novac i novčani ekvivalenti na početku razdoblja | 2.355 | 3.380
50 | Učinak promjene tečaja stranih valuta na novac i novčane ekvivalente | – | –
51 | Novac i novčani ekvivalenti na kraju razdoblja (48. + 49. + 50.) | 3.380 | 3.062

362
Dodatak 1 – Propisani obrasci

Izvještaj o novčanim tokovima |  | BANKA
u milijunima EUR | 2024 | 2025
Poslovne aktivnosti prema direktnoj metodi |  |
1 | Naplaćena kamata i slični primici | – | –
2 | Naplaćene naknade i provizije | – | –
3 | (Plaćena kamata i slični izdaci) | – | –
4 | (Plaćene naknade i provizije) | – | –
5 | (Plaćeni troškovi poslovanja) | – | –
6 | Neto dobici / gubici od financijskih instrumenata po fer vrijednosti u računu dobiti i gubitka | – | –
7 | Ostali primici | – | –
8 | (Ostali izdaci) | – | –
Poslovne aktivnosti prema indirektnoj metodi |  |
9 | Dobit/(gubitak) prije oporezivanja | 281 | 279
Usklađenja: | – | –
10 | Umanjenja vrijednosti i rezerviranja | (5) | 29
11 | Amortizacija | 20 | 20
12 | Neto nerealizirana (dobit)/gubitak od financijske imovine i obveza po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | – | –
13 | (Dobit)/gubitak od prodaje materijalne imovine | – | –
14 | Ostale nenovčane stavke | 1 | 1
Promjene u imovini i obvezama iz poslovnih aktivnosti |  |
15 | Sredstva kod Hrvatske narodne banke | – | –
16 | Depoziti kod financijskih institucija i krediti financijskim institucijama | (64) | (337)
17 | Krediti i predujmovi ostalim komitentima | (718) | (1.083)
18 | Vrijednosni papiri i drugi financijski instrumenti po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | 129 | (217)
19 | Vrijednosni papiri i drugi financijski instrumenti koji se drže radi trgovanja | 1 | (1)
20 | Vrijednosni papiri i drugi financijski instrumenti kojima se aktivno ne trguje, a vrednuju se prema fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | (2) | 1
21 | Vrijednosni papiri i drugi financijski instrumenti koji se obvezno vode po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | – | –
22 | Vrijednosni papiri i drugi financijski instrumenti koji se vode po amortiziranom trošku | (328) | (83)
23 | Ostala imovina iz poslovnih aktivnosti | 1 | (20)
24 | Depoziti od financijskih institucija | (180) | 30
25 | Transakcijski računi ostalih komitenata | 737 | 1.115
26 | Štedni depoziti ostalih komitenata | (142) | 93
27 | Oročeni depoziti ostalih komitenata | 598 | (291)
28 | Izvedene financijske obveze i ostale obveze kojima se trguje | (3) | (5)
29 | Ostale obveze iz poslovnih aktivnosti | 523 | 51
30 | Naplaćene kamate iz poslovnih aktivnosti [indirektna metoda] | 463 | 548
31 | Primljene dividende iz poslovnih aktivnosti [indirektna metoda] | – | –
32 | Plaćene kamate iz poslovnih aktivnosti [indirektna metoda] | (113) | (150)
33 | (Plaćeni porez na dobit) | (61) | (27)
34 | Neto novčani tokovi iz poslovnih aktivnosti (od 1. do 33.) | 1.138 | (47)
Ulagačke aktivnosti |  |
35 | Primici od prodaje / plaćanja za kupnju materijalne i nematerijalne imovine | (27) | (33)
36 | Primici od prodaje / plaćanja za kupnju ulaganja u podružnice, pridružena društva i zajedničke pothvate | 35 | (10)
37 | Primici od naplate / plaćanja za kupnju vrijednosnih papira i drugih financijskih instrumenata koji se drže do dospijeća | – | –
38 | Primljene dividende iz ulagačkih aktivnosti | 4 | 7
39 | Ostali primici / plaćanja iz ulagačkih aktivnosti | – | –
40 | Neto novčani tokovi iz ulagačkih aktivnosti (od 35. do 39.) | 12 | (36)
Financijske aktivnosti |  |
41 | Neto povećanje/(smanjenje) primljenih kredita iz financijskih aktivnosti | – | –
42 | Neto povećanje/(smanjenje) izdanih dužničkih vrijednosnih papira | – | 150
43 | Neto povećanje/(smanjenje) instrumenata dopunskoga kapitala | – | –
44 | Povećanje dioničkoga kapitala | – | –
45 | (Isplaćena dividenda) | (121) | (373)
46 | Ostali primici/(plaćanja) iz financijskih aktivnosti | (4) | –
47 | Neto novčani tokovi iz financijskih aktivnosti (od 41. do 46.) | (125) | (223)
48 | Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata (34. + 40. + 47.) | 1.025 | (306)
49 | Novac i novčani ekvivalenti na početku razdoblja | 2.186 | 3.211
50 | Učinak promjene tečaja stranih valuta na novac i novčane ekvivalente | – | –
51 | Novac i novčani ekvivalenti na kraju razdoblja (48. + 49. + 50.) | 3.211 | 2.905

363
Dodatak 2 – Usporedba između financijskih izvještaja prema MSFI i propisanih obrazaca
Usporedba između financijskih izvještaja prema MSFI i
propisanih obrazaca za godinu koja završava
31.prosinca 2025

u milijunima EUR
Godišnje izvješće (GI) | Iz Izvješća o financijskom položaju (HNB)
Novac i novčana sredstva | Novac u blagajni i sredstva kod središnjih banaka
Krediti i predujmovi kreditnim institucijama
Financijska imovina koja se drži radi trgovanja | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući vrijednosne papire s fiksnim prinosom
Ostala imovina
Financijska imovina koja se ne drži radi trgovanja, a čija se fer vrijednost mjeri kroz račun dobiti i gubitka | Dionice i drugi vrijednosni papiri s promjenjivim prinosom
Financijska imovina koja se mjeri po fer vrijednosti kroz ostalu sveobuhvatnu dobit | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući vrijednosne papire s fiksnim prinosom
Dionice i drugi vrijednosni papiri s promjenjivim prinosom
Financijska imovina po amortiziranom trošku | Dužnički vrijednosni papiri, uključujući vrijednosne papire s fiksnim prinosom
Krediti i predujmovi kreditnim institucijama
Krediti i predujmovi klijentima
Potraživanja s osnove financijskog najma | Krediti i predujmovi klijentima
Nekretnine i oprema | Materijalna imovina
Ulaganja u nekretnine
Nematerijalna imovina | Nematerijalna imovina
Ulaganja u ovisna društva | Ulaganja u povezana društva
Ulaganja u zajedničke pothvate i pridružena društva | Sudjelujući udjeli
Odgođena porezna imovina | Porezna imovina
Imovina namijenjena za prodaju | Dugotrajna imovina namijenjena prodaji i prestanak poslovanja
Potraživanja od kupaca i ostala potraživanja | Krediti i predujmovi klijentima
Krediti i predujmovi kreditnim institucijama
Ostala imovina | Ostala imovina
Unaprijed plaćeni troškovi i ostala aktivna vremenska razgraničenja
Ukupna Imovina | Ukupna Imovina
Financijske obveze koje se drže radi trgovanja | Ostale obveze
Depoziti od klijenata | Obveze prema klijentima
Depoziti od banaka | Obveze prema kreditnim institucijama
Podređene obveze
Izdani dužnički vrijednosni papiri | Izdani dužnički vrijednosni papiri
Ostale financijske obveze | Ostale obveze
Obveze za najam
Rezerviranja | Rezerviranja
Tekuće porezne obveze | Porezne obveze
Odgođene porezne obveze
Obveze povezane s imovinom namijenjenom za prodaju | Obveze uključene u grupe za otuđenje klasificirane kao namijenjene za prodaju
Ostale obveze | Odgođeno plaćanje troškova i ostala pasivna vremenska razgraničenja
Ostale obveze
Akumulirana ostala sveobuhvatna dobit | Akumulirana ostala sveobuhvatna dobit
Uplaćeni kapital | Uplaćeni kapital
Instrumenti dodatnog kapitala | Druge stavke kapitala
Kapitalne rezerve i kapitalna dobit | Premija na dionice
Rezerve
Zadržana dobit | Zadržana dobit
Dobit ili gubitak tekuće godine
Kapital raspoloživ nekontrolirajućem interesu | Manjinski udjeli
Ukupna Obveze i Kapital | Ukupna Obveze i Kapital

364
Dodatak 2 – Usporedba između financijskih izvještaja prema MSFI i propisanih obrazaca
Usporedba između financijskih izvještaja prema MSFI i
propisanih obrazaca za godinu koja završava
31.prosinca 2025

u milijunima EUR
Godišnje izvješće (GI) | Iz Računa dobiti i gubitka (HNB)
Neto kamatni prihod | Rashodi na osnovi kamata i slični rashodi
Prihodi na osnovi kamata i slični prihodi
Neto prihod od naknada i provizija | Rashodi za provizije
Prihodi od provizija
Prihodi od dividende | Prihodi od vrijednosnih papira
Neto rezultat iz trgovanja i svođenja na fer vrijednost | Neto dobit ili gubitak od financijskih aktivnosti
Dobici / gubici po osnovi financijskih instrumenata koji se mjere po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka | Ostali prihodi iz redovnog poslovanja
Neto rezultat od ulaganja po metodi udjela
Prihod od najma od ulaganja u nekretnine i ostalog operativnog najma
Troškovi zaposlenih | Opći administrativni rashodi
Ostali administrativni troškovi
Amortizacija
Umanjenje vrijednosti koje proizlazi iz financijskih instrumenata | Umanjenje vrijednosti ili ukidanje umanjenja vrijednosti kredita i predujmova
Ostali operativni prihodi | Ostali prihodi iz redovnog poslovanja
Rezerviranja za preuzete obveze i jamstva
Ostali operativni troškovi | Ostali operativni troškovi
Rezerviranja za preuzete obveze i jamstva
Porez na dobit | Porezni rashod ili prihod koji se odnosi na dobit ili gubitak iz poslovanja koje će se nastaviti
Neto rezultat za razdoblje | Dobit ili gubitak tekuće godine
Neto rezultat raspoloživ nekontrolirajućem interesu | Pripada manjinskom udjelu [nekontrolirajući udjeli]
Neto rezultat raspoloživ vlasniku matičnog društva | Pripada vlasnicima matičnog društva

365
366